Global Biodiversity Information Facility — Вікіпедія
Global Biodiversity Information Facility | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Посилання | Global Biodiversity Information Facility |
Комерційний | ні |
Тип | міжнародна організація неприбуткова організація дослідницька інфраструктураd бібліотека данихd[1] онлайн-база даних біологічна база данихd таксономічна база данихd і глобальна база даних видівd |
Мови | англійська |
Започатковано | 2001 (23 роки) |
![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Gbif_network_15junio2020.jpg/260px-Gbif_network_15junio2020.jpg)
Global Biodiversity Information Facility — міжнародна мережа та інфраструктура даних, що фінансується урядами світу і має на меті забезпечити будь-кому і де завгодно відкритий доступ до даних про всі типи життя на Землі. Це дозволяє обмінюватися інформацією про те, де і коли були види записані. Ці знання походять із багатьох джерел, включаючи все: від музейних екземплярів, зібраних у 18-му та 19-му столітті, до фотографій смартфонів із географічними позначками, якими поділилися натуралісти-любителі в останні дні та тижні. Видавці надають відкритий доступ до своїх наборів даних, використовуючи машиночитані позначення ліцензій Creative Commons, що дозволяє вченим, дослідникам та іншим застосовувати дані в сотнях рецензованих публікацій та програмних документах щороку. Багато з цих аналізів, які охоплюють теми від наслідків зміни клімату та розповсюдження інвазійних та чужорідних шкідників до пріоритетів для збереження та охоронних територій, продовольчої безпеки та здоров'я людей, не були б можливими без цього[2].
1996 року робоча група Меганаукового форуму з біологічної інформатики Організації економічного співробітництва та розвитку (ОЕСР) визначила, що, хоча дослідження зібрали безліч інформації про біорізноманіття та екосистеми, інформація настільки розпорошена й недоступна, що розтрачається марно[3]. GBIF виникла внаслідок рекомендації 1999 року підгрупи з інформатики про біорізноманіття Організації економічного співробітництва та розвитку Меганаукового форуму. У цій доповіді зроблено висновок, що «необхідний міжнародний механізм, щоб зробити дані про біорізноманіття доступними у всьому світі», аргументуючи це тим, що цей механізм може принести багато економічних та соціальних вигод та забезпечити сталий розвиток, надаючи вагомі наукові докази. Цю рекомендацію схвалили міністри науки ОЕСР в 2001 р. GBIF було офіційно створено за допомогою Меморандуму про взаєморозуміння між урядами-учасниками[2].
Наразі (початок 2021 р.) зареєстровано 101 учасник в 63 країнах (з них 41 країна з правом голосу в діяльності GBIF і 21 країна — асоційований учасник, Китай представлений на Академією наук, Тайвань — Тайванським інформаційним фондом біорізноманіття)[4], понад 2000 постачальників даних[5], та понад мільярд індивідуальних наборів даних[6] із понад 55 тис. наборів даних[7].
Секретаріат GBIF перебуває в Музеї природознавства в Копенгагені, Данія. Секретаріату доручено розробляти, виконувати та звітувати про робочу програму GBIF. Завдання Секретаріату включають: функціонування порталу GBIF та пов'язаної з ним інформатики; координація діяльності мережі, пов'язаної з мобілізацією, публікацією та управлінням даними; моніторинг прогалин даних та використання даних, опосередкованих GBIF, для науки, а також функціонування центральних служб зв'язку та співпраці[8].
GBIF присуджує престижну щорічну глобальну премію в галузі інформатики про біорізноманіття — премію Еббе Нільсена[9], а також щорічну Премію молодим дослідникам[10].
- ↑ Open Access Directory — Коледж Сіммонса, 2008. — 350 с.
- ↑ а б What is GBIF?. GBIF. Архів оригіналу за 9 грудня 2020. Процитовано 08.01.2021.
- ↑ Dooley, E. Global biodiversity information facility // Environmental Health Perspectives. — 2002. — Вип. 110. — № 11. — С. A669–A669.
- ↑ The GBIF Network. GBIF. Архів оригіналу за 16 грудня 2020. Процитовано 08.01.2021.
- ↑ Publisher search. GBIF. Архів оригіналу за 23 серпня 2020. Процитовано 08.01.2021.
- ↑ Occurrence search. GBIF. Архів оригіналу за 7 січня 2020. Процитовано 08.01.2021.
- ↑ Dataset search. GBIF. Архів оригіналу за 8 січня 2020. Процитовано 08.01.2021.
- ↑ Directory. GBIF. Архів оригіналу за 10 січня 2021. Процитовано 08.01.2021.
- ↑ Ebbe Nielsen Challenge. GBIF. Архів оригіналу за 29 грудня 2019. Процитовано 08.01.2021.
- ↑ Young Researchers Award. GBIF. Архів оригіналу за 25 грудня 2019. Процитовано 08.01.2021.