Модула — Вікіпедія
Модула | |
---|---|
Парадигма | процедурне програмування, імперативне програмування і модульне програмування |
Дата появи | 1975 |
Розробник | Ніклаус Вірт |
Система типізації | статична, строга типізація і типобезпечність |
Під впливом від | Pascal |
Модула - мова програмування, нащадок мови Паскаль[1]. Розробив наприкінці 1970-их років у Швейцарії Ніклаус Вірт, автор мови Паскаль. Основним нововведенням Модули є модульна система, що використовується для об'єднання багатьох залежних оголошень у програмні одиниці[1] [2]; звідси й назва "Модула".
Є алгоритмічною мовою програмування, призначеною для складання програм, які працюють у реальному часі.
У мові вживають:
- поняття модуля та процесу;
- засоби програмування низького рівня.
Програму формують із незалежних модулів, між якими є керований інтерфейс[3].
Експериментальну реалізацію Модули створено 1975 року, але розвиток мови було припинено після опублікування. Потім Вірт зосередив свої зусилля в роботі над наступником Модули - Модулою-2.
- ↑ а б N. Wirth «Modula: A language for modular multiprogramming», «Software: Practice and Experience», Volume 7, Issue 1, pages 1-35, January/February 1977. Архів оригіналу за 30 серпня 2014. Процитовано 16 жовтня 2010.
- ↑ N. Wirth «The use of modula», «Software: Practice and Experience», Volume 7, Issue 1, pages 37-65, January/February 1977. Архів оригіналу за 30 серпня 2014. Процитовано 16 жовтня 2010.
- ↑ Wirth, Niklaus (1 січня 1976). Modula: a language for modular multiprogramming. ETH Zurich. doi:10.3929/ethz-a-000199440.