Bélavézse – Wikipédia
Bélavézse (Beloveža) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kerület | Eperjesi | ||
Járás | Bártfai | ||
Rang | község | ||
Polgármester | Peter Mikula | ||
Irányítószám | 086 14 | ||
Körzethívószám | 054 | ||
Forgalmi rendszám | BJ | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 775 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 82 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 290 m | ||
Terület | 10,15 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bélavézse weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bélavézse témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség | |||
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Bélavézse (1899-ig Belovezsa, szlovákul: Beloveža) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Bártfai járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Bártfától 8 km-re keletre, a Tapoly bal oldalán.
Nevének eredete
[szerkesztés]Neve a szláv biela (= fehér) melléknévből és a veža (= torony) főnévből származik, mely egyesek szerint az itt állt egykori bencés kolostor fehér tornyára, mások szerint a templomtoronyra vonatkozik.
Története
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Church_Sv.Michal_Archanjel-Beloveza%28Slovakia%29.jpg/120px-Church_Sv.Michal_Archanjel-Beloveza%28Slovakia%29.jpg)
A falu valószínűleg a 14. század első felében keletkezett, de egyesek szerint már a tatárjárás előtt is megvolt. 1355-ben „Belavesse” néven említik először, amikor Nagy Lajos király megbízásából az egri káptalan oklevele megerősíti a szemelnyei uradalom határait. A következőkben 1414-ben a Czudar család Makovica várának uradalmához tartozó falujaként említik, majd 1427-ben jelenik meg írott forrásban, ekkor 52 porta után adózott. Valószínűleg az 1472. évi lengyelek elleni háborúban a lengyelek égették fel. Így a 15. század második felében legtöbb lakosa elköltözött, mert 1492-ben már csak 3 háztartás volt a faluban. 1600-ban 10 jobbágyház állt a településen. A következő időszakban főként a soltészjog alapján ruszinokkal telepítették be. Ennek köszönhetően 1787-ben már 75 háza volt 452 lakossal.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „BELLOVESA. vagy Beilovesza. Tót falu Sáros Vármegyében, birtokosai külömbféle Uraságok, határja középszerű termékenységű, réttye, legelője magok szükségeire elég, fájok nem külömben, második Osztálybéli.”[2]
1828-ban 79 háza állt 585 lakossal.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Bellovesza, orosz falu, Sáros vármegyében, Bártfához keletre egy mfd. 8 r., 564 g. kath., 25 zsidó lak. Határa elég termékeny. F. u. többen. Van gör. kath. anyatemplom.”[3]
A trianoni diktátum előtt Sáros vármegye Bártfai járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 576, túlnyomórészt ruszin lakosa volt.
2001-ben 802 lakosából 703 szlovák és 82 ruszin volt.
2011-ben 829 lakosából 614 szlovák és 198 ruszin.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Mihály arkangyal tiszteletére szentelt görögkatolikus temploma 1778-ban épült a korábbi fatemplom helyett.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.