Czigler Győző – Wikipédia
Czigler Győző | |
![]() | |
Született | 1850. július 19. Arad |
Elhunyt | 1905. március 28. (54 évesen) Budapest |
Sírhely | Fiumei Úti Sírkert |
Iskolái | Magyar Képzőművészeti Egyetem |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Czigler Győző témájú médiaállományokat. |
Czigler Győző (Arad, 1850. július 19. – Budapest, Ferencváros, 1905. március 28.) építész, műegyetemi tanár.[1]
Életpályája
[szerkesztés]Ifj. Czigler Antal építész[2] és Dittl Róza fiaként született Aradon.[3] Svájcból bevándorolt ősei három nemzedékre visszavezethetően építészek voltak. Kezdetben apjától tanult, majd a bécsi képzőművészeti akadémián Theophil Hansen tanítványa volt. 1871-től, apja halálát követően az ő megkezdett építkezéseit fejezte be (a borosjenői Rákóczi-vár restaurálása 1872-ben). Tanulmányutakat tett Németországban, Angliában és Franciaországban, majd Olaszország, Görögország és Törökország műemlékeit tanulmányozta. 1874-ben Budapesten telepedett le, és a székesfővárosi mérnöki hivatalban dolgozott. 1878-ban kapta az első komolyabb feladatot: ekkor építette az Andrássy úti Saxlehner-palotát. 1887-ben a budapesti Műegyetem ókori építési tanszékének tanárává nevezték ki. 1894 és 1900 között a Magyar Mérnök és Építész Egyesület elnöke volt. Számos műszaki cikket írt, megalapította a magyar anyagvizsgálók egyesületét, alelnöke volt az Iparművészeti Társulatnak, építészeti felügyelője a múzeumok és könyvtárak országos főfelügyelőségének, tagja a zágrábi és belgrádi mérnökegyesületnek, és részt vett számtalan szakbizottság funkciójában. 1905 januárjában, daganatos betegsége miatt visszavonult a munkából,[4] és állandó helyettesének Dvorák Edét nevezte ki, aki 21 éven keresztül munkatársa és asszisztense volt.[5] Végül 1905-ben, 55. életévében hunyt el. Halálát szívhűdés okozta.[6]
Emlékezete
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Czigler_Gy%C5%91z%C5%91_s%C3%ADrja.jpg/180px-Czigler_Gy%C5%91z%C5%91_s%C3%ADrja.jpg)
- I. Ferenc József magyar király és császár harmadosztályú Vaskorona-renddel tüntette ki.
- Halála után Lyka Károly kritikus hangnemben írt róla: „(…) Művészete a Hansen-iskola hagyományain épült. Akkor Bécsé volt a vezetőszerep s Bécs építészete eklektikus vala. Czigler is teljesen a műtörténetben elkönyvelt régi stílusok különféle rendszerű rekonstrukciójában látta az építészet haladásának útját, így hát a modern művészettel nem tartott semmiféle rokonságot, sőt azzal szemben a legkonzervatívabb álláspontot foglalta el. (…)”
- Halála után a Magyar Mérnök és Építész Egyesület róla elnevezett emlékérmet alapított.
- 1905-től irodáját Dvorák Ede vezette tovább. Első években az egykori főnöke által elkezdett épületek befejezésével foglalkozott, melyek közül a legfontosabb a Széchenyi gyógyfürdő volt.
Stílusa
[szerkesztés]Czigler a stilisztikában mutatkozó konzervativizmusa mellett a műszaki megoldások terén a legmodernebb eszmék követője, egyszersmind buzgó terjesztője. A budapesti szűk szíjtelkek sűrű városszövetének fellazítására több kísérletet tett. Még 1894-ben tervezte a Hadik Endre hitbizománya számára 1895/6-ban épített Károly körúti bérházat, ahol a magánutca gondolatát elsőként próbálta megvalósítani, téres udvarokkal, zárt lépcsőházakkal és a függőfolyosók mellőzésével, az udvari homlokzat utcaszerű kiképzésével. Elsődleges célja az épületben az udvari lakások utcaiakkal egyenértékűvé tétele volt, amellyel a város fellazításának gondolata szerencsésen párosult. Terve csak részben sikerülhetett, a hatalmas telek Rumbach utca felőli végének átépítésére nem volt lehetőség. Másodjára, 1900-ban a Gozsdu-udvar terveivel már világos és sikeres koncepciót dolgozott ki a nehéz feladat megoldására. A Károly körúti terveiben még preferált sorházszerű kiképzéssel szakítva, önálló pavilonok kialakításával oldotta meg a feladatot. Mindkét épület mérnöki szempontból úttörő alkotás.
Czigler épületei jellegzetes stílusjegyei alapján könnyedén felismerhetők. Rendkívüli kézügyessége, nagyszerű arányérzéke, alkotásaiban lépten-nyomon tetten érhető.
Legfontosabb művei
[szerkesztés]Budapesten
[szerkesztés]- a Kereskedelmi Akadémia épülete (V., Alkotmány u. 9–11.; 1882)
- Rózsák terei görögkatolikus templom (VII., Rózsák tere 8.; 1883)
- a Havas Boldogasszony-templom toronykupolája (I., Mészáros utca 1.; 1884)
- a IX. kerületi elöljáróság épülete (IX., Bakáts tér 14.; 1884)
- a Moosmüller-féle bárház (I., Tóth Árpád sétány 22., Szentháromság utca 6.; 1884)
- Saxlehner-palota (VI., Andrássy út 3.; 1885)
- az Országos Erdészeti Egyesületek háza (V., Alkotmány utca 6.; 1885)
- Korányi-féle bérház az Erzsébet körúton (VII., Erzsébet körút 56.; 1885)
- Luczenbacher-féle bérház a Teréz körúton (VI., Teréz körút 49. Podmaniczky utca 27.; 1886)
- Bakáts téri bérház (IX., Bakáts tér 7.; 1887)
- Károlyi utcai bérház (V., Károlyi utca 17.; 1887)
- Kehrer-féle bérház (VII., Erzsébet körút 4.; 1887)
- Károlyi Tibor-féle bérház (VI., Teréz körút 41.; 1891)
- a Pesti Hazai Első Takarékpénztár Erzsébet körúti palotája (VII., Erzsébet körút 1.; 1892)
- az Országos (Dzsentri) Kaszinó Kossuth Lajos utcai palotája (V., Semmelweis utca 1–3.; 1895)
- a Tudományegyetemi Alap Kossuth Lajos utcai bérpalotája (V., Kossuth Lajos utca 18.; 1895)
- a Hadik-Barkóczy-féle Károly körúti bérpalota (VII., Károly körút 9.; 1896)
- a Hunyadi téri vásárcsarnok (VI., Hunyadi tér; 1896)
- a Hold utcai vásárcsarnok (V., Hold utca; 1897)
- a Központi Statisztikai Hivatal főépülete (II., Keleti Károly u. 5–7.; 1897)
- a régi Városház téren álló Szapáry-palota (V., Váci utca 25.; 1898)
- Magyar Királyi Vetőmagvizsgáló Állomás épületei (II., Kis-Rókus utca 15/a – Kitaibel Pál utca 4. – Keleti Károly utca 24.; 1900)
- az Erzsébet Királyné Szanatórium épületei, jelenleg az Országos Korányi Tbc és Pulmonológiai Intézet (XII., Pihenő út; 1901)
- a Gozsdu-udvar (VII., Király utca 13.; 1901)
- Herman Ottó úti mezőgazdasági kutatótelep (II., Hermann Ottó u. 15, 1901–1903)[7]
- a Czigler-bérpalota (II., Frankel Leó út 5., Bodrog utca 2., Lipthay utca 6.; 1901)
- Stefánia úti kastély (XIV., Stefánia út 26.; 1903)
- Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem kémiai pavilonja (CH épület) (XI., Műegyetem rakpart; 1904)
- Hőgyes Endre utcai bérház (IX., Hőgyes Endre utca 7–9.; 1904)
- Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem fizikai pavilonja (F épület) (XI., Műegyetem rakpart; 1905)
- a volt Geist-bérpalota (I., Döbrentei tér 6., Horgony utca 2–6.; 1905, lebontották)
- Széchenyi gyógyfürdő (Dvorák Edével együtt; 1913)
- az állami szőlészeti kísérleti állomás Budán
- a Budapesti Hírlap székháza
- az 1900-as évekből valók a Pesti Vigadó átalakítási tervei
- a Gourmand eszpresszó (Magyar Mérnök- és Építész-Egylet székháza)
- a Margit körúti elemi iskola
- a polgári és királyi serfőzők telepei Kőbányán (ma Dreher Sörgyárak Zrt.)
Máshol
[szerkesztés]- színházterv, (Arad; 1870)
- Lujza leányiskola (Szob; 1885)
- a Czuczor Gergely Bencés Gimnázium épülete (Győr; 1888)
- Lotz Károllyal együtt restaurálta a tihanyi apátságot (1889-90)
- Kiskunfélegyháza, leánynevelő intézet tervei (1891, nem valósult meg)
- Vaszary Kolos hercegprímás balatonfüredi nyaralója (Balatonfüred; 1892)
- a Laszki-féle ház (Békéscsaba, Szent István tér 3.; 1895, átépítve)
- a Királyi Törvényszék és az Állami Elemi és Felsőbb Leányiskola (Fiuméban; 1897)
- Andrássy-palota (Kassa; 1899)
- a Pázmáneum székháza (Bécs; 1900)
- Krasznahorka vára felújítása és bővítése gróf Andrássy György részére (1900 körül)
- József Szanatórium, (Gyula; 1904-05)
- Sátoraljaújhelyi Törvényszéki Palota és Fogház (1905)
- a Hittudományi főiskola épülete (Győr; 1910; halála után Aigner Sándor fejezte be)
- Nyitra, vármegyeháza szecessziós stílusú átépítésének terve[8]
Templomok
[szerkesztés]- Bécs
- Győr (Újváros, református templom)
- Jászszentandrás
- Hajdúböszörmény
- Mezőkeresztes
- Munkács
- Nagyrada
- Szob (kálvária és halotti kápolna a Luczenbacher család részére)
- Verebély
Galéria
[szerkesztés]- Saxlehner András palotája, (1885) – Andrássy út 3.
- Pesti Hazai Első Takarékpénztár (1892)
- Országos Kaszinó; Tudományegyetemi Alap Kossuth Lajos utcai palotája (1895)
- Hold utcai vásárcsarnok (1896)
- Statisztikai palota (1897)
- Hunyadi téri vásárcsarnok (1897)
- Szapáry palota (1898)
- Műegyetem CH (Kémia) épülete (1904)
- Gyula, József Szanatórium (1904–1905)
- Széchenyi gyógyfürdő (1913)
- Károly krt. 9. homlokzati terve (1894)
- Károly krt. 9. metszetrajza (1894)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Képzőművészeti Kislexikon. Budapest, 1973. 126. old.
- ↑ A Művészeti kislexikon szerint születési adatai ismeretlenek. Arad környékén dolgozott klasszicista illetve kora romantikus stílusban.
- ↑ A szülőkre vonatkozó információk a halotti anyakönyvből származnak. Halálesete bejegyezve a Bp. IX. ker. állami halotti akv. 758/1905. folyószáma alatt.
- ↑ Czigler Győző meghalt. Magyarország. 12. évf. 79. sz. 1905. 03. 29. 6. o.
- ↑ Fővárosi Közlöny, 16. évf. 30. sz. 1905. 04. 11. 526. o.
- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. IX. ker. állami halotti akv. 758/1905. folyószáma alatt.
- ↑ https://www.budaipolgar.hu/helytortenet/kutatointezet.html
- ↑ studhist.blog.hu
Források
[szerkesztés]- Képzőművészeti Kislexikon. Budapest, 1973. 126. old.
További információk
[szerkesztés]- Lyka Károly Cziglerről 1905-ben
- Fábián Gáspár / Nagy magyar építőművészek I. (Bp, 1936)
- tudosnaptar.kfki.hu
- Czigler Győző középületei Archiválva 2021. január 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Tóth Enikő: Czigler Győző; Holnap, Bp., 2021 (Az építészet mesterei)