Drösing – Wikipédia
Drösing | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Ausztria | ||
Járás | Gänserndorfi járás | ||
Irányítószám | 2265 | ||
Körzethívószám | 02536 | ||
Forgalmi rendszám | GF | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1132 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 158 m | ||
Terület | 29,51 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Drösing weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Drösing témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Drösing osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Gänserndorfi járásában. 2020 januárjában 1128 lakosa volt.
Elhelyezkedése
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/Filialkirche_hl._Michael%2C_Waltersdorf.jpg/170px-Filialkirche_hl._Michael%2C_Waltersdorf.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Dr%C3%B6sing-Denkmal-Josef_II-01.jpg/170px-Dr%C3%B6sing-Denkmal-Josef_II-01.jpg)
Drösing a tartomány Weinviertel régiójában fekszik a Morva folyó jobb partján, a szlovák határ mentén. Területének 24,9%-a erdő, 62,7% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzathoz két település tartozik: Drösing (883 lakos 2020-ban) és Waltersdorf an der March (245 lakos).
A környező önkormányzatok: délre Jedenspeigen, délnyugatra Dürnkrut, nyugatra Zistersdorf, északra Ringelsdorf-Niederabsdorf, keletre Pozsonyzávod, délkeletre Kislévárd és Nagylévárd (utóbbi három Szlovákiában).
Története
[szerkesztés]Drösinget először 1212-ben említik és ekkor a zistersdorfi uradalomhoz tartozott. 1276-ban Leutold von Kuenring új templomot építtetett a településen, amely 1294-ben készült el. 1293-ban már mezővárosként hivatkoztak rá. Egyházközségét 1212-ben az akkor alapított lilienfeldi apátság felügyeletére bízták és ott is maradt 1745-ig.
1705-ben és 1706-ban Rákóczi kurucai kifosztották a mezővárost, felgyújtották a templomát és néhány házat.
1898-ban kőolajfinomító alapult Drösingben, ahol az északi vasút által szállított galíciai kőolajat dolgozták fel, a késztermékkel pedig Bécset látták el. Az első világháború után az üzem romániai nyersanyaggal folytatta működését, majd áthelyezték Korneuburgba. A második világháború után az gyárépületet lebontották és anyagát is eladták.
1970-ben a szomszédos Waltersdorf egyesült Drösinngel. A mezőváros 1983-ban kapta címerét a tartományi kormányzattól.
Lakosság
[szerkesztés]A drösingi önkormányzat területén 2020 januárjában 1128 fő élt. A lakosságszám 1981 óta 1200 körül stagnál. 2018-ban az ittlakók 94,3%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,7% a régi (2004 előtti), 3,1% az új EU-tagállamokból érkezett. 0,4% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,4% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 83,5%-a római katolikusnak, 2,3% evangélikusnak, 1,1% ortodoxnak, 3,8% mohamedánnak, 8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 9 magyar élt a mezővárosban; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a német (89,9%) mellett a horvátok (2,7%), a csehek (2,1%) és a szerbek (1,6%) alkották.
A népesség változása:
2016 | 1 101 |
2018 | 1 132 |
Látnivalók
[szerkesztés]- a Szt. Lőrinc-plébániatemplom
- a waltersdorfi Szt. Mihály-templom
- a II. József-emlékmű
Források
[szerkesztés]- Drösing Gedächtnis des Landes
- A település honlapja Archiválva 2021. április 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
- 30810 – Drösing Statistik Austria
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Drösing című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.