Endrőd – Wikipédia
Endrőd | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Település | Gyomaendrőd |
Városhoz csatolás | 1982 |
Korábbi rangja | nagyközség |
Irányítószám | 5502 |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Endrőd témájú médiaállományokat. |
Endrőd ma Gyomaendrőd város része Békés vármegye Gyomaendrődi járásában. Gyomával történt 1982-es egyesülésével lett Gyomaendrőd része. Az egykori Szentlászló nevű külterületi lakotthelyéből alakult meg Hunya község.
Fekvése
[szerkesztés]Békés vármegye északi részén található, a Hármas-Körös déli oldalán, bal partján. A folyónak itt több holtága is található; itteni szakasza a Körös–Maros Nemzeti Park része.
Megközelítése
[szerkesztés]Endrőd a 443-as és a 46-os főutak találkozásánál terül el, előbbi Szarvassal, utóbbi Mezőtúrral, illetve Gyomával és Mezőberénnyel köti össze. Központjából indul ki a 4642-es út is, amely Kondorossal, Nagyszénással és Szentessel teremt összeköttetést.
Központját vasút nem érinti, de az északi határában elterülő Nagylapos városrész mellett elhalad a Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza-vasútvonal, amelynek egy megállóhelye is van ott, Nagylapos megállóhely, ahol korábban még posta is üzemelt.[1]
Története
[szerkesztés]Endrődön történt 1935. március 20-án a 8 halálos áldozatot követelő endrődi sortűz.
Néprajza
[szerkesztés]Endrődön gyűjtötték a következő három balladát:
Szegvári Katica, Szegvári Mariska (Sági bíró lánya) Szegvári Katica, Szegvári Mariska, |
Jaj de széles, jaj de hosszú az-az út (Pápainé ballada) Jaj de széles, jaj de hosszú az-az út, |
Hallottátok 1910-ben (Szosznyák ballada) Hogy mi történt Kisendrőd községben, – Vaszkó Irén gyűjtése[2] |
Nevezetes endrődiek
[szerkesztés]- Balázs Andrea
- Bohus Zoltán
- Czikkely Elek
- Dobos Lajos
- Gergely Ágnes
- Giricz Mátyás
- Gurbán Miklós
- Hunya Dániel
- Iványi Miklós
- Kunkovács László
- Rózsahegyi Kálmán
- Tímár Máté
- Turi-Kovács Béla
- Ugrin József
- Uhrin Benedek
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Dancsik János: Endrőd (Gyomaendrőd 2) posta története 1861-től napjainkig (In: szerk: dr. Lovászi József: Múltidéző 2., 167–178. o., Dél-alföldi Postatörténeti Alapítvány, Szentes, 2010)
- ↑ Endrőd néprajza – A Városunk Gyomaendrőd írása (CsabaNet, 2003. február 6.)
Források
[szerkesztés]- Magyarország megyei kézikönyvei 3. kötet, 303. oldal