Kállai Ferenc – Wikipédia
Kállai Ferenc (született Krampner) (Gyoma, 1925. október 4. – Budapest, 2010. július 11.) a Nemzet Színésze címmel kitüntetett, Kossuth és kétszeres Jászai Mari-díjas magyar színművész, érdemes és kiváló művész, rendező, főiskolai és egyetemi tanár, országgyűlési képviselő, a Halhatatlanok Társulatának örökös tagja.
Életpályája
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/K%C3%A1llai_Ferenc_eml%C3%A9kt%C3%A1bl%C3%A1ja_a_Szent_Luk%C3%A1cs_Gy%C3%B3gyf%C3%BCrd%C5%91ben.jpg/200px-K%C3%A1llai_Ferenc_eml%C3%A9kt%C3%A1bl%C3%A1ja_a_Szent_Luk%C3%A1cs_Gy%C3%B3gyf%C3%BCrd%C5%91ben.jpg)
a Szent Lukács gyógyfürdőben
Krajcsovics Károly alkotása
Iskoláit szülővárosában kezdte el. Tizenkét éves korában – kényszerűségből – az erzsébetvárosi Elemér utca 6.-ba[Mj. 1] költöztek. A Wesselényi utcai Rákóczi Felsőkereskedelmi Iskolában érettségizett.
Az 1944-es akadémiai felvételire késve érkezett. Kiss Ferenc kiváló színész – akkor nagy hatalmú, művészek és művészpalánták sorsát eldöntő politikai tényező is – és Makay Margit előtt, Góg és Magóg fia vagyok én című című Ady-verssel vizsgázott.
Biztos lehetett abban, hogy felveszik, hiszen Kiss politikai meggyőződésének megfelelően az akkori miniszterelnök nevére tett – ellentmondást nem tűrő – névmagyarosítási javaslatot.
„Ilyen névvel nem lehet cicáznod, mint a Krampner. S ha már változtatnod kell, legyél mindjárt Kállai!”
Évfolyamtársa volt – többek között – Darvas Iván. A háború miatt tanulmányait néhány hónap után meg kellett szakítania. 1945 őszén megpróbálta folytatni a főiskolát. Sikeres, szerződtetett színészként azonban fel kellett adnia diplomaszerzési elképzeléseit.
Egykori középiskolájában, a Damjanich utca négyben működött 1945 tavaszán a MADISZ.[6] Egy újsághirdetésben ideinvitálták a művészeti főiskolák növendékeit. Itt figyelt fel rá Both Béla, a Szabad Színház[Mj. 2] igazgatója, aki azonnal szerződtette Kállait. Ugyanazon a napon azonban Bárdos Artúr, a Belvárosi Színház[Mj. 3] direktora dupla gázsit ígérve átcsábította.[Mj. 4] A tiszavirág életű társulat egyetlen bemutatójában szerepelt. Bertolt Brecht Koldusoperájában Filch szerepét játszotta.[7]
A Belvárosi Színházban 1946. március 23-án mutatkozott be, René Fauchois: Vigyázat, mázolva című darabjában. Ezt megelőzően azonban még szerepet kapott a Magyar Színházban (Néma levente) és a Madáchban is (Ludas Matyi).
Színháztörténeti jelentőségűnek tartják a Belvárosi Színházban bemutatott, Bárdos Artúr által rendezett Rómeó és Júliát. Partnere a nála hat évvel idősebb, általa is csodált Fényes Alice[Mj. 5] volt.
1948-ban a Major Tamás által vezetett Nemzeti Színház szerződtette. Major különös módon nevelte a színészt, elvette, majd visszaadta a kiosztott szerepet. Mindezek ellenére a legendás társulat első vonalába emelte.
A Színházi Adattárban[8] az első regisztrált nemzeti színházi bemutatója az 1949. december 2-án színpadra állított Gorkij-darab, az Ellenségek volt. Ebben Grekov szerepét játszotta, többek között Rátkai Márton, Gobbi Hilda, Timár József, Tőkés Anna, Szörényi Éva voltak a partnerei. Három héttel később egy vonalas szovjet darabban, a Boldogságban mutatkozott be. A forrásként említett Színházi Adattárban 130 „nemzetis” bemutatója van regisztrálva.
A nagy tekintélyű művész az 1980-as években közéleti szerepet is vállalt. 1981 és 1990 között a Színházművészeti Szövetség elnöke volt; 1985 és 1989 között országgyűlési képviselőként a kulturális bizottságot is vezette.
„ | … Volt idő, hogy úgy tűnt, tovább megy a világ. Fiatalon hittem benne. Idős koromra viszont azt kell látnom, hogy nem lett igazam, mert optimista voltam. Túlzottan. Hogy most meg túlzó pesszimista vagyok? Lehet. Ez az én személyes problémám. Az én örök problémám, ami amíg élek, már megmarad, hiszen csak nem tudok előbbre jutni. Talán éppen amiatt, hogy ilyen borúsan látom a jövőt. Saját nyavalygásomban nyűglődöm. Hetvenöt éves koromra, a vége felé, eljutottam tehát addig az alapkérdésig is, amelyet már annyian feltettek maguknak: – Miért vagyunk a világon? Tessék mondani, miért születtem meg én? | ” |
– Részlet portrékötetének befejező fejezetéből: |
1982-ben viharos körülmények között eltávolították a Nemzeti Színházból Székely Gábort és Zsámbéki Gábort. Kállai támogatta Pozsgay Imre törekvését, hogy a két rendező kapjon önálló színházat. Erről a helyzetről őszintén beszélt a hetvenötödik születésnapjára megjelent portrékötetben.[9][Mj. 6]
Látta azonban, hogy Székelyre és Zsámbékira szüksége van a magyar színházművészetnek – talán nem a Nemzetiben –, sikeresen lobbizott az eltávolítottak rehabilitációjáért, új színház alakításáért.
Hűséges maradt a társulathoz – Pesti Magyar Színház – és az Izabella téri épülethez, amikor az új Nemzeti Színházban már nem újította meg tagságát. Ebben a társulatban volt 2005. december 11-én utolsó bemutatója – Schwajda György Rejtő Jenő-adaptációjának címe: A néma revolverek városa.
Művészetét számos film- és televízió-felvétel őrzi. Első filmje, Fehér vonat három évig (1943-46) készült. Legendás szerepe volt A tanú című filmben Pelikán, a gátőr. Jelentős – eltérő karakterű – alakításai voltak még a Katonazene, a Megszállottak és az Iszony című filmekben is. Utolsó alkalommal Sándor Pál, Noé bárkája című mozijában állt a felvevőgép elé.
Sokat foglalkoztatott művésze volt a Magyar Rádiónak is. A rádiójátékok mellett a kabaréban is vállalt szerepet. Emlékezetes párost alakítottak Tábori Nórával a Géza és Gizus jelenetekben. Mi a humor? című Agárdy Gáborral előadott viccmagyarázó jelenetük, a kabaré kívánságműsorok népszerű darabja volt.
Statisztikai feldolgozások szerint Kállai Ferenc félévszázados pályafutása alatt 173 színházi premieren lépett színpadra. Mozifilmjeinek száma 96. Hasonlóan magas tévészerepléseinek száma is. Rádiófelvételei szinte leltározhatatlanok. Volt olyan év, amikor minden hétre jutott egy-egy rádióbemutatója.[Mj. 7]
1977 és 1990 között a Színház- és Filmművészeti Főiskola tanára, 1987-től egyetemi tanára.
2000-ben elsők között kapta meg a Nemzet Színésze elismerést, nyolcadikként távozott az égi társulatba.
Feleségével, (Zúz)Marával[Mj. 8] a háború alatt egy légópincében ismerkedett meg. 1951-ben kötöttek házasságot, és néhány – a művész által nyíltan vállalt – konfliktus ellenére is kitartottak egymás mellett.
A hatvanas évektől lakott a Gugger-hegyen (Látó-hegy), a kilátóhoz közel, Bessenyei Ferenc és Sinkovits Imre szomszédságában.
Évtizedekig törzsvendége volt a Lukács Uszodának, közvetlenségével nemcsak a személyzetet, hanem a látogatókat is elbűvölte.
2010 tavaszán elkészült Sághy Gyula Kállai Ferencről szóló dokumentumfilmje.
2010-es halálát megelőzően először 2005-ben került vérnyomásproblémákkal kórházba. Állapota cukorbetegsége miatt tovább romlott, és a hatástalan kórházi kezelések után 2009-től otthoni ápolásra szorult.[10]
A nagybeteg művész egyik utolsó nyilatkozatának záró mondata: „Uram, nézz végig rajtam, Uram, láss meg te is engemet. Mindennek vége. Vége.” (Ady Endre: Imádság háború után.)
A végrendelete alapján, valamint felesége segítségével létrehozott alapítvány 2011. március 27-én adta át először a Kállai Ferenc-életműdíjat.
A búcsú
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/K%C3%A1llai_Ferenc_b%C3%BAcs%C3%BAztat%C3%A1sa.jpg/150px-K%C3%A1llai_Ferenc_b%C3%BAcs%C3%BAztat%C3%A1sa.jpg)
2010. július 23-án, a Farkasréti temetőben búcsúztak tőle barátai, pályatársai, tisztelői. A ravatalnál Nagyné Varga Melinda a Nemzeti Erőforrás Minisztérium; Ikvai-Szabó Imre a Fővárosi Önkormányzat; Hegedűs D. Géza a színész szervezetek nevében búcsúzott. Várfi András a szülőváros, Gyomaendrőd nevében emlékezett. A búcsúzók sorát Őze Áron[Mj. 9] a művész egykori tanítványa, a Magyar Színház igazgatója zárta. A hamvasztás előtti szertartás befejező akkordjaként Ady Endrének az Imádság háború után című verse hangzott el, Kállai Ferenc egyik utolsó hangfelvételéről.
Színházi szerepei
[szerkesztés]- Katona József: Bánk bán... Ottó; Petúr bán
- Madách Imre: Az ember tragédiája... Az Úr hangja
- Miller: Az ügynök halála... Happy
- Sarkadi Imre: Elveszett paradicsom... Sebők
- Márai Sándor: A kassai polgárok... Jakab
- Ibsen:
- Peer Gynt... Dovre apó
- A nép ellensége... Dr. Stockmann
- Shakespeare:
- Antonius és Kleopátra... Domitius Aenobarbus
- Macbeth... Várkapus
- Hamlet... Polonius
- Lear király... Gloster grófja
- IV. Henrik... Sir John Falstaff
- Troilus és Cressida... Pandarus
- Sok hűhó semmiért... Bunkós
- Téli rege... Juhász
- Szeget szeggel... Vicentio, Bécs hercege
- Gyurkovics Tibor: Halálsakk... Dr. Görgen
- Mikszáth: A Noszty fiú esete Tóth Marival... Tóth Mihály
- G. B. Shaw:
- Warrenné mestersége... Crofts
- A szerelem ára... Sartorius
- Németh László: Villámfénynél... Nagy Imre körorvos
- Jókai: A kőszívű ember fiai... Haynau
- Szakonyi Károly: Vidám finálé... Krayer-Kaposvári Marcell
- Csiky Gergely: A nagymama... Örkényi Vilmos báró
- Tolsztoj: Háború és béke... Az öreg herceg, Andrej apja
- Edward Albee: Kényes egyensúly... Harry
- Hubay Miklós: Freud, az álomfejtő álma... A Császár
- Színház a cethal gyomrában... Balassi Menyhárt
- Gorkij:
- Jegor Bulicsov és a többiek... Jegor Bulicsov
- Éjjeli menedékhely... Luka
- Molière:
- Tartuffe... Orgon
- Az úrhatnám polgár... Jourdain úr
- Ben Jonson:
- Volpone... Volpone
- Bertalannapi vásár... Buzogh Ádám, békebíró
- Csurka István: Döglött aknák... Paál Károly
- Móricz:
- Rokonok... Kardics
- Úri muri... Csörgheö Csuri
- Goethe: Faust... Mefisztó
- Szabó Magda: Az a szép fényes Nap... Gyula
- Vörösmarty Mihály:
- Csongor és Tünde... Kalmár
- Czilei és a Hyunyadiak... Szilágyi Mihály
- Gogol: A revizor... Anton Antonovics Szkvoznyik-Dmuhanovszkij, polgármester
- Luigi Pirandello: Ahogy szeretsz... Karl Salter, író
- Illyés Gyula:
- Bölcsek a fán... Elnök
- Dózsa György... Báthori
- Fáklyaláng... Szemere Bertalan
- Örkény István: Sötét galamb... Rimanóczi
- Tennessee Williams: Macska a forró bádogtetőn... Big Daddy
- Sárospataky István: Szemfényvesztők... Albert Schwaan
Filmjei
[szerkesztés]Játékfilmek[11]
[szerkesztés]- Fehér vonat (1946)
- Első fecskék (1952) – Patak Pista
- A város alatt (1953) – Vadász
- Kiskrajcár (1953) – Miskei
- 2x2 néha 5 (1954) – Lohrák Lajoska
- Az élet hídja (1955) – Varga Tóni
- Dandin György, avagy a megcsúfolt férj (1955) – Klitander
- A császár parancsára (1956) – Sehy
- Ünnepi vacsora (1956) – Varsa László
- Csigalépcső (1957) – Ilosfay
- Dani (1957) – Géza
- Bogáncs (1958) – Piktor
- Fekete szem éjszakája (1958) – Angelo
- Sóbálvány (1958) – Korai
- Fapados szerelem (1960) – Dr. Gerlőtey Endre
- Három csillag (1960) – Kommunista tiszt
- Csutak és a szürke ló (1961) – Csutak édesapja
- Házasságból elégséges (1961) – Sumony Pista, Zsuzsa férje
- Jó utat, autóbusz (1961) – Lénárt
- Katonazene (1961) – Báró Ferdinándy Tamás főhadnagy
- Az utolsó vacsora (1962) – Petrilla lovag
- Megszállottak (1961) – Oláh Frigyes, mérnök
- A szélhámosnő (1963) – Sebestyén Imre
- Hattyúdal (1963) – Rendőrtiszt
- Hogy állunk, fiatalember? (1963) – Bálint Sándor, az apa
- Kár a benzinért (1964) – Tengődi
- Miért rosszak a magyar filmek? (1964) – Gergely
- Iszony (1965) – Takaró Sanyi
- A férfi egészen más (1966) – Jaczkó Béla
- Minden kezdet nehéz (1966)
- Egy szerelem három éjszakája (1967) – Nyomozó
- Ezek a fiatalok (1967) – Koroknai
- Kártyavár (1967) – Zizi férje
- Ünnepnapok (1967) – Feri
- A beszélő köntös (1968) – Pereszneki Gábor
- A hamis Izabella (1968) – Végh
- A veréb is madár (1968) – Vállalati munkatárs
- Mi lesz veled Eszterke? (1968) – Bolla Antal
- Elsietett házasság (1968) – Orvos
- A tanú (1969) (1979-ben mutatták be) – Pelikán József
- Az alvilág professzora (1969) – Wessely
- Ismeri a szandi mandit? (1969) – Főmérnök
- Krebsz, az isten (1969) – Krebsz Antal
- Kórtünet (1969; rövid játékfilm)
- Pokolrév (1969) – Pap
- Utazás a koponyám körül (1969) – Pszichoanalitikus
- A gyilkos a házban van (1970) – Bánki
- Egy őrült éjszaka (1970) – 2. Ellenőr
- Gyula vitéz télen-nyáron (1970) – Bodó, főszerkesztő
- Kitörés (1970) – Dragonics Lajos
- Mérsékelt égöv (1970) – Megyei titkár
- N.N., a halál angyala (1970) – Ügyvéd
- Én vagyok Jeromos (1971) – Dr. Katona
- Kapaszkodj a fellegekbe! (1971) – Rendfőnök
- Reménykedők (1971) – Néveri Kálmán
- Trotta (1971)
- Emberrablás magyar módra (1972) – Béla, igazgató
- Hekus lettem (1972) – Rendőrtiszt
- Volt egyszer egy család (1972) – Viktor bácsi
- Illatos út a semmibe (1973) – Mikó Zoltán
- Ki van a tojásban? (1973) – Ellenőr
- Szabad lélegzet (1973) – Szabó
- A dunai hajós 1-2. (1974) – Róna Lázár, vizsgálóbíró
- A Pendragon legenda (1974) – Dr. Rehmer; Jones tiszteletes
- Déryné, hol van? (1975) – Déry
- Ereszd el a szakállamat! (1975) – Lépold Iván
- Kenyér és cigaretta (1975) – András apja
- Legenda a nyúlpaprikásról (1975) – Gazsi
- Tűzgömbök (1975) – Feri, Ilka férje
- A kard (1976) – Miniszterhelyettes
- Kísértet Lublón (1976) – II. Ágost király
- Labirintus (1976) – Károly / színész
- Szépek és bolondok (1976) – Ivicz István
- Zongora a levegőben (1976) – Padlizsán főkönyvelő
- Az áldozat (1979) – Aszaló Ádám
- A Pogány Madonna (1980) – Csík István
- Gyertek el a névnapomra (1983) – Haudek László
- A vörös grófnő 1-2. (1984)[12] – Gróf Andrássy Gyula (Duci bácsi)
- Sortűz egy fekete bivalyért (1984) – Berecz tisztelendő úr
- Hány az óra, Vekker úr? (1985) – Pap
- Szörnyek évadja (1987) – Kovács tanár úr
- A legényanya (1989) – Béla, a tanácselnök
- Isten hátrafelé megy (1990)
- Megint tanú (1994) – Pelikán József
- Szeressük egymást, gyerekek! (1995) – Ágika apja
- A három testőr Afrikában (1996) – Kvasztics Fedor
- A miniszter félrelép (1997) – Szálloda igazgató
- 6:3, avagy játszd újra Tutti (1998) – Fodrász
- Ámbár tanár úr (1998) – Id. Baradlay Rómeó
- Werckmeister harmóniák (2000) – Igazgató
- Hamvadó cigarettavég (2001) – Balog
- Üvegtigris (2001) – Illemhelyet kereső idős utas
- A Rózsa énekei (2003) – Kalmár bácsi
- Bolondok éneke (2003)
- Ég veled! (2005) – Idős férfi
- Rokonok (2005) – Berci bácsi
- Noé bárkája (2006) – Tálas Aurél
Tévéfilmek, televíziós sorozatok
[szerkesztés]- Vihar a Sycamore utcában (1959) – Arthur Hayes
- Ordasok között (1962) – Saugel hadnagy
- Egy pár papucs (1963)
- Hivatalos utazás (1963)
- Utak (1964) – Pongrácz
- Váltás (1964)[13] – Verasics
- A bunda (1966) – Főbíró
- Egy nyugalmas vasárnap (1966) – Stolcz
- Princ, a katona (1966)
- Tüskevár 1-8. (1966) – Tutajos apja
- Vidám vasárnap (1966)
- A nagy kombinátor (1967)
- Halász doktor (1968; rövid tévéjáték) – Halász doktor
- Hamis Nero (1968)
- Egyszerű kis ügy (1969; rövid tévéjáték)
- Halálnak halála (1969; rövid tévéjáték)
- Játék olasz módra (1969)
- Kéktiszta szerelem (1970) – Kendur
- Őrjárat az égen (1970) – Hermann alezredes
- Tizennégy vértanú (1970) – Dessewffy Arisztid
- Uborkafa (1970) – Sólyom Aladár igazgató
- A gyáva (1971) – Bence
- A vasrács (1971) – Polgármester
- Asszonyok mesélik (1971)
- Egy óra múlva itt vagyok… (1971) – Brenner felügyelő
- Jó estét nyár, jó estét szerelem (1971) – Hűvös
- Széchenyi meggyilkoltatása (1971)
- A Müller család halála (1972) – Müller
- Az 1001. kilométer (1972) – Pethő Miklós
- Az ember melegségre vágyik (1972) – Dr. Gróh Mihály
- Férfiak mesélik (1972)
- Híres szökések (1972) – Dobos
- Széplányok sisakban (1972)
- 12 egy tucat (1973) – Marci, a taxisofőr
- Látogatók és útitársak (1974)
- Volpone (1974) – Corvino
- Inkognitóban Budapesten (1975) – Író
- Zendül az osztály (1975) – Osztályfőnök
- Haszontalanok (1976)
- Megtörtént bűnügyek 4-8. (1976-1980) – Petalion Aladár; Mátyus őrnagy
- Szürkezakós és a mama (1976)
- Témák (1977)
- Zenés TV Színház: Szöktetés a szerájból (1977) – Szelim basa
- Beszélgetések Szókratésszal (1978) – Szókratész
- Küszöbök 1-6. (1978)
- Bolondok bálja (1978) – Rabbi
- Mementó – Nürnberg 1946 (1978) – Göring
- Rejtekhely (1978) – Guilottine
- Tengerre néző cellák (1978)
- Zenés TV Színház: Boccaccio (1978) – Lotteringhi, kádármester
- Századunk (1980) – Angelo Rotta apostoli nuncius
- Vendégség (1980) – Dávid Ferenc
- Vereség (1980) – Tunyogi elvtárs
- Vihar a lombikban (1980) (1985-ben adták le) – Áda Vins
- Jegor Bulicsov és a többiek (1981) – Jegor Bulicsov
- Humorista a mennyországban (1982)
- Az utolsó futam (1983) – Igazgató
- Míg új a szerelem (1983) – Dús Péter
- A hattyú halála (1984)
- A nők iskolája (1984) – Arnolphe
- Egy fiú bőrönddel (1984) – Államtitkár
- Sartorius úr házai (1985) – Sartorius úr
- Bujdosó András számonkérése (1986)
- A pacsirta (1987) – Cauchon
- Bánk bán (1987) – Petur
- Nyolc évszak 1-8. (1987) – Rudi bácsi
- Brigádeltérítés (1988) – Máté József, brigádvezető
- Eszmélet (1989) – Hatvany báró
- Vendéglátás (1989; rövid tévéfilm) – Kiss János
- Szeszélyes évszakok (1991)
- Devictus Vincit (1994) – Casaroli bíboros
- Így írtok ti (1994)
- Aranyoskáim (1996)
- Hello Doki (1996) – Nyugdíjas orvos
- Kávéház (2001)
- Mikor síel az oroszlán? (2001) – Nagypapa
- Zsaruvér és Csigavér I.: A királyné nyakéke (2001) – Havilúd
- Zsaruvér és Csigavér II.: Több tonna kámfor (2002) – Havilúd
- Micimackó (2005; rövid tévéjáték) – Micimackó
- Sok hűhó semmiért (2007)
- MobilVers (2009) – Versmondó
Rajzfilmek
[szerkesztés]- Hófehér (1983) – Utolsó (Oroszlánszagú) Leó; Vasárnap (hang)
- Macskafogó (1986) – Bob Poljakoff (hang)
Szinkronszerepei
[szerkesztés]Filmek
[szerkesztés]Sorozatok
[szerkesztés]Év | Cím | Szereplő | Színész | Szinkron év |
---|---|---|---|---|
1965 | A rózsák háborúja | Ely | Michael Rose | 1970 |
1967 | A Forsyte Saga | Jolyon „Jo” Forsyte | Kenneth More |
Rádió, lemez, CD
[szerkesztés]- Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde (Csongor)
- Fazekas Mihály: Lúdas Matyi (Döbrögi)
- Szabó Lőrinc: Őszikék
- Békés István: Az idő szárnyán (1947)
- Erskine Caldwell: Dohányföldek (1948)
- Tolsztoj: Ivan Iljics halála (1949)
- Vera Ketlinszkaja: Az ifjú város (1949)
- Móricz Zsigmond: Rokonok (1950)
- Dékány András: Repülj fecském (1951)
- Dragomir Asemov: Határszélen (1951)
- Szász Péter: Zúg a folyó (1951)
- Lontay László: Kain (1952)
- Katona József: Bánk bán (1955)
- Alois Jiràsek: Husz és Zsiska (1956)
- Erdős László, dr.: A sárkúti zendülés (1957)
- Hegedűs Géza: Szerelem a fűzfák alatt (1957)
- Kuprin-Belohorszky Károly: Szulamit (1959)
- Lendvai György: Epeiosz, az Ács (1959)
- Voltaire: Candide (1960)
- Balzac, Honoré de: Elveszett illúziók (1961)
- Dévényi Róbert-Lóránd Lajos: 66 óra (1961)
- Euripidész: Alkésztisz (1961)
- Akszjonov, Vaszilij: Kollégák (1962)
- Alexis Parnisz: Ikarosz szárnya (1962)
- Fehér Tibor: Hold a Tisza felett (1962)
- Gyárfás Miklós: Kisasszonyok a magasban (1962)
- Hollós Korvin Lajos: Pázmán lovag (1962)
- Majoros István: Baleset, avagy az igazság lovagja (1962)
- Móricz Zsigmond: Rokonok (1962)
- Shaw, Irwin: Hazafiak (1962)
- Szimonov: Aki a negyedik volt (1962)
- Vörösmarty Mihály: A bujdosók (1963)
- Atukagava: A cserjésben (1964)
- Alberto Perrini: Egy szerelem története (1964)
- Charles Dickens: Copperfield Dávid (1964)
- Cseres Tibor: Bűnös kerestetik (1964)
- Dino Buzzati: Hét emelet (1964)
- Móricz Zsigmond: Az isten háta mögött (1964)
- Vészi Endre: Statisztika (1964)
- Bokor Péter: Elloptak egy Nobel-díjat (1965)
- Lunacsarszkij: Cromwell (1965)
- Shakespeare, William: Szentivánéji álom (1965)
- Sipos Tamás: A döntő gól (1965)
- Dumas, Alexandre: Monte Christo grófja (1966)
- Gödör (1966)
- Hollós Ervin: Fiúk a térről (1966)
- Lóránd Lajos: Várlak a Diadalív alatt (1966)
- Martin, Donald: Fiatal férfi idegen házban (1966)
- Pókhálóban (1966)
- Szabó Magda: A rab (1966)
- Takács Tibor: Az ezeres kapitány (1966)
- Wolfgang Schreyer: A Walkür-akció (1966)
- Virág helyett (1966)
- Darvas József: Harangos kút (1967)
- Hámori Ottó: Szorgalmas évszázad (1967)
- Cooper, Giles: A sültgalamb (1968)
- Gergely Sándor: Vitézek és hősök (1968)
- Goll, Joachim: Himalája-madár (1968)
- Karikás Frigyes: Mindenféle emberek (1968)
- Lendvai György: A bálvány (1968)
- F. Rácz Kálmán: Narancs az ágyon (1969)
- Schneider, Rolf: Anglia ezt kívánja Öntől... (1969)
- Abramow, Jaroslav: Öt perc dicsőség (1970)
- Arany János: Jóka ördöge (1970)
- Berkesi András: Hajnal a tanyán (1970)
- Claude Ollier: Merénylet egyenes adásban (1970)
- Friedrich Schiller: Tell Vilmos (1970)
- Homérosz: Odüsszeia (1970)
- Szakonyi Károly: Ki beszél? (1970)
- Aldous Huxley: Légnadrág és társai (1971)
- Boros Lajos-Vámos Miklós: Felfüggesztés (1971)
- Karácsony Benő: Új élet kapujában (1971)
- Történet a szerelemről és a halálról (1971)
- Christie, Agatha: Alibi (1972)
- Molère: Scapin furfangjai (1972)
- Stendhal: A besanconi vádlott (1972)
- Maróti Lajos: Éjszakai járat (1973)
- Pausztovszkij: Útközben (1973)
- Vámos Miklós: Panoptikum (1973)
- Vészi Endre: Kirakatrendezés (1973)
- Arcképvázlat-Ludovico Ariostóról (1974)
- Csehov, Anton Pavlovics: Színészhistóriák (1974)
- Henry James: Egy hölgy arcképe (1974)
- Kolin Péter : A vaslovag (1974)
- Moldova György: Börtönválogatott (1974)
- Eörsi István: Családi kör (1975)
- Görgey Gábor: Komámasszony, hol a stukker? (1975)
- Gyárfás Miklós: Egy úr Khalkisz felé (1975)
- Doyle, A. Conan: A haldokló detektív (1976)
- László Anna: Megmérettél (1976)
- Szamuil Aljosin: Ranglétra (1976)
- Vámos Miklós: Irónia (1976)
- David Hayes: Hét ezrelék (1977)
- Gogol: A köpönyeg (1977)
- Eötvös József: Éljen az egyenlőség! (1977)
- Lázár Ervin: Utazás a vörös lovon (1977)
- Vámos Miklós: Mikulásvirág (1977)
- Pierre-Augustin Beumarchais: Figaro házassága (1978)
- Moldova György: Mese az írógépről és a hegedűről (1979)
- Chorell, Walentin: Párbeszéd egy ablaknál (1979)
- Vészi Endre: A sárga telefon (1979)
- Eugene Ionescu: Autószalon (1980)
- Kopányi György: A veronai vén (1980)
- Lendvay György: Holnap kupaszerda (1980)
- Lengyel Péter: Cseréptörés (1980)
- Moldova György: Lopni tudni kell (1980)
- Régi kövek beszélnek életről és halálról (1980)
- Vries, Theun de: Spinoza (1980)
- Cooper, Giles: Ha fegyelmezik őket (1981)
- Kopányi György: Hősök gőzben (1981)
- Lounela, Pekka: A csúnya hercegnő (1981)
- Josef és Carel Capek: Rovarok (1981)
- John Castle - Hailey, Arthur: Rémület a levegőben (1982)
- Juhan Smuul: A zugkapitány (1982)
- Stefan Zweig egy tegnapi európai (1982)
- "...Csak a békét szeretem..." (1983)
- Göncz Árpád: Találkozás (1983)
- Fazekas Mihály-Schwajda György: Lúdas Matyi (1984)
- Gyárfás Miklós: Halálugrás (1984)
- Tadeusz Rozewicz: Az éhezőművész elmegy (1984)
- Fenákel Judit: Nóri (1985)
- Moldova György: Vigyázat, harapok! (1986)
- Balázs Attila: Mont Blanc hava (1987)
- Gilles Segal: A világ legnagyobb bábszínháza (1987)
- Németh László: Irgalom (1987)
- Rákosi Gergely: Az óriástök (1987)
- Sütő András: Pompás Gedeon élete, halála és feltámadása (1987)
- Kaló Flórián: Halló, ott vagy még? (1988)
- Mándy Iván: Áramszünet (1988)
- Hét szűk évtized (1989)
- Kisfaludy Károly: A hűség próbája (1989)
- Kaverin, Venyjamin: Verlioka (1989)
- Páskándi Géza: Remélem sárga bugyit húztál, avagy hangok a vidám temetőből (1989)
- Gyárfás Miklós: Útikaland (1992)
- Gyurkovics Tibor: Halálsakk (1992)
- Mihail Bulgakov: Színházi regény (1992)
- Török Tamás: Kemény Zsigmond hallgatása (1992)
- Zsolt Béla: Oktogon (1992)
- Gyárfás Miklós: Köszönöm, Morty (1993)
- Jerofejev, Venegyikt: Moszkva - Petuski (1993)
- Szini Gyula: A csodák... (1994)
- Jaroslav Hasek: Svejk, egy derék katona kalandjai a világháborúban (1997)
- Kosztolányi Dezső: Csoda (1997)
- Guy de Maupassant: Próba (1998)
- Grendel: Tömegsír (1999)
- Magyar honvédsorsok (1999)
- Vörösmarty Mihály: Kincskeresők (2000)
- Bárdos Pál: A közös öltöző foglyai (2001)
- Márton partjelző fázik (2001)
- Friedrich Hebbel: A rubin (2002)
Díjai, elismerései
[szerkesztés]- Jászai Mari-díj (1956, 1958)
- Farkas–Ratkó-díj (1959)
- Érdemes művész (1966)
- Magyar Filmkritikusok Díja – Legjobb férfi alakítás díja (1969)
- Kiváló művész (1970)
- SZOT-díj (1971)
- Kossuth-díj (1973)
- Teheráni Filmfesztivál – legjobb férfialakításért járó díj (1977)
- Színikritikusok Díja – legjobb férfialakítás díja (1980, 1985)
- Pro Urbe díj (1981)
- Erzsébet-díj (1987)
- A Nemzeti Színház örökös tagja (1989)
- A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje /polgári tagozat/ (1995)
- Örökös tag a Halhatatlanok Társulatában (1996)
- Budapest díszpolgára (1998)[Mj. 10]
- A Nemzet Színésze (2000)
- A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje a csillaggal /polgári tagozat/ (2002)
- Hazám-díj (2003)
- Főnix díj (2006)
- Maecenas-díj (2006)
- Prima Primissima díj (2006)
- VOXCar-díj (A VOX mozimagazin életműdíja) (2006)
- Magyar Filmkritikusok Díja – Legjobb férfi epizódszereplő (2008)
Könyvek róla
[szerkesztés]- Kovács Boglárka: Színház, szerelem. Kállai Ferenc, 75; Saxum, Bp., 2000
- Bóta Gábor–Gervai András–Szigethy Gáborː Kállai; Budapest Print, Bp., 2003 (A nemzet színészei)
- Kállai Ferenc; főszerk. Vince Mátyás; MTI, Bp., 2009 (Film, színház, muzsika)
Emlékezete
[szerkesztés]- 2012. március 25 -én, a Nemzeti Színház megnyitásának 10. évfordulóján adták át a nemzet színészeit ábrázoló falképet (graffiti) a Rákóczi híd pesti hídfőjénél.
- Kállai Ferenc-életműdíj (2011)
- Mellszobra áll a Nemzeti Színházban (2013)
- Kállai Ferenc Népfőiskola Alapítvány
- Kállai Ferenc alapfokú művészeti iskola Gyomaendrődön
- Kállai Ferenc utca Gyomaendrődön
- Kállai Ferenc-emlékév (2015)
- Szobra áll Gyomaendrődön (2015)[18]
Hang és kép az interneten
[szerkesztés]- Első fecskék (Besztercei Pállal)
- Megmondtam egy piros rózsaszálnak[halott link]
- Semmi gond (Götz Annával)
- Géza és Gizus (Tábori Nórával)
- A tanú
Megjegyzések
[szerkesztés]- ↑ Ma Marek József utca
- ↑ A Városligeti Színkör épületében, rövid ideig (1945. május–augusztus) működő drámai színház
- ↑ A Károly körúti, azonos nevet viselő rendezvényközpont és befogadó színház nem tekinthető a bárdosi tradíció folytatójának.
- ↑ A kettős szerződésből adódott konfliktust nem tudta kezelni. Ezért egy évig az első szerződésének tett eleget, és a Szabad Színházban játszott.
- ↑ A művésznő képe volt a kisdiák iskolapadjára ragasztva.
- ↑ Kállai drámai helyzetbe került. A színház vezető művészeinek egyre több – szakmai és emberi – konfliktusa volt az 1978-ban érkezett művészeti vezetőkkel. Ő azok közé tartozott, akik az újat akaró rendezők elvárásait teljesíteni, megvalósítani tudták. Példa erre a Danton, Falstaff, Úrhatnám polgár előadások. A háttéralkukban ennek ellenére művésztársai mellé állt. Törőcsik Mari és Kálmán György után ő is felmondott. Idézet portrékötetéből:
„… ma már nem mondanék föl.”
„… nem hoznám őket olyan helyzetbe, ami távozásukhoz vezetne. Hiszen akárhogyan is van, életem legeredményesebb korszakát velük éltem át. Talán töményebb sikereim voltak ekkor, mint előttük vagy akár utánuk is.” - ↑ Idézetek Hegedűs D. Géza búcsúztatójából
- ↑ A kedvesének, későbbi feleségének beceneve. Az anyakönyv szerint: Csima Ida.
- ↑ Őze Áron szüleinek Kállai Ferenc volt az esküvői tanújuk
- ↑ Az egyetlen budapesti polgár, aki a Pro Urbe és a Budapest díszpolgára díjaknak is tulajdonosa
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 15.)
- ↑ a b filmportal.de. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b Discogs (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b BnF források (francia nyelven)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2015. január 1.)
- ↑ Magyar Demokratikus Ifjúsági Szövetség
- ↑ Országos Színháztörténeti Intézet és Múzeum. [2014. július 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 24.)
- ↑ Színházi Adattár. [2012. március 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. július 12.)
- ↑ A szócikk elsődleges forrása: Kovács Boglárka: Színház, szerelem. (SAXUM Kft. 2000) ISBN 963 9084 93X
- ↑ Kállai Ferenc otthonában betegeskedik. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. július 13.)
- ↑ Kállai Ferenc filmszerepei az Országos Színháztörténeti Intézet és Múzeum katalógusában. [2014. február 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 24.)
- ↑ A Vörös grófnő. moovie.cc. [2017. március 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. március 22.)
- ↑ Váltás. port.hu. [2017. március 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. március 22.)
- ↑ A magyar szinkron 1956-ban készült, és a hazai mozikban 1957. április 4-én mutatták be.
- ↑ A magyar szinkron 1969-ben készült, és a televízióban 1970. szeptember 19-én adták le.
- ↑ A mű (L’oeuvre), 1. szinkron, 1972. az Internetes Szinkron Adatbázisban (magyarul)
- ↑ A magyar szinkron 1977-ben készült, és a hazai mozikban 1978. szeptember 28-án mutatták be.
- ↑ Felavatták Kállai Ferenc szobrát Gyomaendrődön. www.ma.hu (2015. október 2.) (Hozzáférés: 2015. október 3.) arch
Források
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]- Kállai Ferenc a PORT.hu-n (magyarul)
- Kállai Ferenc az Internetes Szinkronadatbázisban (magyarul)
- Kállai Ferenc az Internet Movie Database-ben (angolul)
- Kállai Ferenc. HMDB
- Kállai Ferenc. Színháztörténet