Lugoshely – Wikipédia
Lugoshely (Lugojel) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Bánság |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Temes |
Község | Gavosdia |
Rang | falu |
Községközpont | Gavosdia |
Irányítószám | 307182 |
SIRUTA-kód | 157068 |
Népesség | |
Népesség | 714 fő (2021. dec. 1.) |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 126 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lugoshely témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Banat_Josephinische_Landaufnahme_pg094.jpg/220px-Banat_Josephinische_Landaufnahme_pg094.jpg)
Lugoshely románul: Lugojel, falu Romániában, a Bánságban, Temes megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Lugostól délkeletre, a Temes bal partja mellett fekvő település.
Története
[szerkesztés]Lugoshely, Lugas nevét 1631-ben említette először oklevél O Lugas, Olugas néven, mint I. Rákóczi György birtokát. 1690-1700 között Marsigli térképén Lugosel, 1717-ben Lugoschel, 1808-ban Lugoshely, Lugosel, 1913-ban Lugoshely néven volt említve.
1851-ben Fényes Elek írta a településről: „Lugoshely, oláh falu, Krassó vármegyében, Lugoshoz 1/2 mérföldnyire, térségen: 7 katholikus, 969 óhitű lakossal, s igen termékeny szántóföldekkel, óhitű anyatemplommal, szép urasági legelővel. Földesura a kamara.”
A trianoni békeszerződés előtt Krassó-Szörény vármegye Temesi járásához tartozott.
1910-ben 1416 lakosából 1295 román, 75 magyar, 39 német volt. Ebből 1302 görög keleti ortodox, 101 római katolikus volt.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Temes vármegye. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1914.
- Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- Pesty Frigyes: Krassó vármegye története. 2. kötet, 1. rész. Budapest: Athenaeum. 1883. 410. o.
- Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikája, Népszámlálási adatok 1850–2002 között
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.