Jota – Wikipedia
![]() | |||||
Grekiska alfabetet | |||||
---|---|---|---|---|---|
Enhetsalfabetet | |||||
Α α Alfa | Ν ν Ny | ||||
Β β Beta | Ξ ξ Xi | ||||
Γ γ Gamma | Ο ο Omikron | ||||
Δ δ Delta | Π π Pi | ||||
Ε ε Epsilon | Ρ ρ Rho | ||||
Ζ ζ Zeta | Σ σ ς Sigma | ||||
Η η Eta | Τ τ Tau | ||||
Θ θ Theta | Υ υ Ypsilon | ||||
Ι ι Jota | Φ φ Fi | ||||
Κ κ Kappa | Χ χ Chi | ||||
Λ λ Lambda | Ψ ψ Psi | ||||
Μ μ My | Ω ω Omega | ||||
Extra tecken i äldre alfabet¹ | |||||
![]() | ![]() | ||||
![]() | |||||
Numeriska tecken¹ | |||||
![]() | ![]() | ||||
![]() | |||||
Extra tecken i andra språk¹ | |||||
![]() | ![]() | ||||
¹Källor: se Grekiska alfabetet#Referenser |
Jota eller iota (nygrekiska ιώτα, ióta, eller γιώτα, gióta, av klassisk grekiska ἰῶτα) (versal: Ι; gemen: ι) är den nionde bokstaven i det grekiska alfabetet. Den hade i det joniska talbeteckningssystemet siffervärdet 10.[1] Dess ljudvärde var i antik grekiska [i]. I modern grekiska uttalas den även som [j] om den står framför en vokal. Jota motsvaras i det latinska alfabetet av I, i. I standarden Unicode tecknas det som ℩.[2] Tecknet saknar versal form.
Unicode
[redigera | redigera wikitext]decimalt | hexadecimalt | HTML | |
---|---|---|---|
ι | 953 | 3B9 | ι |
℩ | 8489 | 2129 | |
Ι | 921 | 399 | Ι |
"Inte ett jota"
[redigera | redigera wikitext]Uttrycket "inte ett jota" med betydelsen "absolut ingenting" lär ha biblisk[3] bakgrund. Jesus säger i Matt 5:18, enligt den grekiska originaltexten att inte ett jota av lagen skall förgås.[4] Då lagen (Torah) är skriven på hebreiska, vilket Jesus också talade, är det rimligt att anta att Jesus syftade på motsvarande bokstav i det hebreiska alfabetet, bokstaven Yod (י), som är det alfabetets klart minsta bokstav. Denna betydelse av jota noteras i svensk skrift sedan 1650.[3] Däremot är det osäkert hur och när det vandrade in i svenskt tal från Bibeln, eftersom tidiga svenska bibelöversättningar inte noterar bibelfrasen på detta sätt utan enligt en formulering motsvarande "lagens minsta bokstav".[5] Det är dock så att nyare bibelöversättningar försökt följa det hebreiska eller grekiska originalet.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ Aaboe, Asger (1969). Antikens matematik. Prisma Stockholm. sid. 115
- ^ Finns tillgänglig som PDF på U2100.pdf. (engelska)
- ^ [a b] ”jota - Uppslagsverk”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/ordbok/svensk/jota-(1). Läst 19 september 2020.
- ^ ”Bible Gateway passage: Matteus 5:17-20 - Svenska Folkbibeln”. Bible Gateway. https://www.biblegateway.com/passage/?search=Matteus%205%3A17-20&version=SFB. Läst 19 september 2020.
- ^ Rosenkvist, Henrik (14 september 2020). ”Svenskan kryllar av grekiska ord - Språket”. sverigesradio.se. https://sverigesradio.se/avsnitt/1569453. Läst 19 september 2020.