Svasse Bergqvist – Wikipedia
Jacob Bergqvist | |
![]() Fotografi ur veckotidningen Idun 1920 | |
Född | 28 april 1887 Lund |
---|---|
Död | 21 december 1959 (72 år) Stockholm |
Andra namn | Svasse Bergqvist |
Medborgare i | Sverige |
Utbildad vid | Lunds universitet ![]() |
Sysselsättning | Författare, ämbetsman, manusförfattare, sångtextförfattare |
Föräldrar | Bengt J:son Bergqvist |
Redigera Wikidata |
Jacob Wilhelm Constantin B:son Bergqvist, känd som Svasse Bergqvist, född den 28 april 1887 i Lund, död den 21 december 1959 i Stockholm, var en svensk jurist och statstjänsteman, tillika revy- och sångtextförfattare verksam vid bland annat Mosebacke, Södra Teatern och Vasateatern.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Familjebakgrund
[redigera | redigera wikitext]Svasse Bergqvists föräldrar var generaldirektören och ecklesiastikministern Bengt J:son Bergqvist samt dennes första hustru Constance Flensburg (1863–1910), dotter till biskopen i Lund Wilhelm Flensburg och syster till professor Nils Flensburg. Föräldrarna skildes då Bergqvist var 11 år och fadern gifte om sig 1899. Vid ungefär samma tid blev fadern rektor vid läroverket i Kristianstad dit han och sonen flyttade. Här tillbringade Bergqvist senare delen av sin uppväxt och avlade mogenhetsexamen 1904.
Utbildning och ämbetsmannakarriär
[redigera | redigera wikitext]Bergqvist inskrevs 1904 vid Lunds universitet, där han avlade juris kandidatexamen 1909. Under sin studietid kandiderade han förgäves till ett par förtroendeposter inom Kristianstads nation, men i övrigt finns det inga tecken på att den blivande nöjesentreprenören tog någon mer aktiv del av studentlivet med dess spex och karnevaler.
Efter universitetsstudierna flyttade Bergqvist till Stockholm där han hade kortare tjänster vid bland annat Stockholms rådhusrätt, Läroverksstyrelsen och Civildepartementet. Det var dock inom fångvården Bergqvist från och med 1916 skulle ha sina mer stadigvarande anställningar, dels i form av tjänster vid Östermalmsfängelset respektive Långholmens centralfängelse, dels centralt inom själva Fångvårdsstyrelsen. Han lämnade den sistnämnda 1941, men hade då varit tjänstledig till följd av sjukdom sedan 1937.
"Svasse" som nöjesentreprenör
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Castegren%2C_Sickan_%28i_Ack%2C_Elvira_p%C3%A5_S%C3%B6dra_Teatern%29.jpg/250px-Castegren%2C_Sickan_%28i_Ack%2C_Elvira_p%C3%A5_S%C3%B6dra_Teatern%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Sluttabl%C3%A5_ur_revyn_Bl%C3%A5tt-Bl%C3%A5tt_eller_Bl%C3%A5tt_och_bart_%281919%29.jpg/500px-Sluttabl%C3%A5_ur_revyn_Bl%C3%A5tt-Bl%C3%A5tt_eller_Bl%C3%A5tt_och_bart_%281919%29.jpg)
Det var dock inte som fångvårdstjänsteman Jacob Bergqvist skulle göra sig känd utan som revy- och farsförfattare, regissör och teaterdirektör inom Stockholms nöjesliv under smeknamnet "Svasse".
Bergqvists debut inom nöjeslivet synes ha ägt rum under vårvintern 1916 som konferencier för en kabaret kallad Röda Tuppen. Året därpå avancerade han till att bli en av de ansvariga bakom Cabaret Läderlappen, en av tidens populäraste kabareter. Vid det laget hade Bergqvist även hunnit debutera som pjäsförfattare med "farsrevyn" Ack, Elvira på Södra Teatern i september 1916 (detta under författarpseudonymen "Strid Sommar", en vitsig motsvarighet till att föreställningens musik var skriven av "Fred Winter", det vill säga Sten Njurling). Ack, Elvira fick ett mindre gott mottagande av kritiker, men blev en stor publiksuccé med 127 föreställningar och ett par senare återuppsättningar. Detta mönster, med mer publik- än kritikergunst, skulle gälla även för många av Bergqvists senare uppsättningar, och verkar ha förundrat den senare gruppen. Svenska Dagbladets recensent "Finn" sågade exempelvis revyn Nattugglor (1920) men konstaterade samtidigt att "publiken, som fyllde varje plats, applåderade, man kan säga frenetiskt” och ställde följdfrågan ”Är det hr Bergquist som driver med publiken eller publiken som driver med hr Bergquist?"
Bergqvist var under det sena 1910-talet och merparten av 1920-talet oerhört produktiv och författade ofta tre revyer eller mer per år till flera olika teatrar i Stockholm, däribland Folkets hus teater, Vasateatern, Folkan, Mosebacketeatern och den ovannämnda Södra Teatern. Under de första åren var Bergqvist själv ofta även regissör. Med tiden kom han dock allt mer att lämna den senare uppgiften åt andra, och detsamma gällde kuplettexterna, vilka ofta kom att levereras av Karl-Ewert Christenson medan Bergqvist själv fokuserade på den talade dialogen. Bland Bergqvists andra samarbetspartners märks Björn Hodell, Otto Hellkvist och Kar de Mumma. När Bergqvists revy Brissons blå blondiner 1919 skulle lokalanpassas inför en uppsättning i Helsingborg samarbetade upphovsmannen härom med Birger Sjöberg, som då verkade som journalist i denna stad.
Bergqvists samarbetspartner Björn Hodell framhöll senare Svasserevyernas roll som "plantskola för unga revyämnen", och faktum är att ett antal sedermera mycket kända artister och kreatörer fick sina första större framgångar i dessa revyer, däribland Carl Brisson, Zarah Leander och Jules Sylvain.
Efter revyn Syndare i sommarsol (1932) och farsen Fina Q (1933) avslutade Bergqvist i princip sin bana som författare för scenen. Han fortsatte dock att kombinera sin tjänst i staten med spridda uppdrag i nöjesvärlden. Bland annat hade han under 1930-talets senare del ett omfattande låtskrivarsamarbete med Johnny Bode, vilket resulterade i ett stort antal skivinspelningar. Duon skrev även på 40-talet några sånger för olika svenska filmer, Bode under pseudonym sedan han blivit svartlistad i den svenska artistvärlden. Inom filmbranschen gjorde Bergqvist även ett inhopp som manusförfattare tillsammans med Edvard Persson till den senares film Den glade skräddaren (1945). Bergqvist framträdde även som kåsör i radio.
Svasse Bergqvist är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.[1]
Filmografi
[redigera | redigera wikitext]Musik
[redigera | redigera wikitext]Anmärkning: Listan omfattar endast sådana musikstycken som skrivits specifikt för en viss film, inte revykupletter och dylikt som senare förekommit i filmer. Johnny Bodes bidrag till de två sista filmerna är gjorda under pseudonymen "Rob Robertson".
- 1931 – Dantes mysterier (text till sången "Demonen", musik av Jules Sylvain; framförd av Zarah Leander)
- 1949 – Hur tokigt som helst (text till sången "Hur tokigt som helst", musik av Johnny Bode; framförd av Carl Reinholdz)
- 1949 – Lapp-Lisa (text, tillsammans med Kerstin Sundmark, till sången "Himlens gyllene bro", musik av Johnny Bode; framförd av Anna-Lisa Öst)
Övrigt
[redigera | redigera wikitext]- 1919 – Tillåt oss presentera : Mosebacke revy (medverkan som sig själv)
- 1921 – AB Stockholms Filmkompanis veckorevy nr. 19 (medverkan som sig själv)[2]
- 1945 – Den glade skräddaren (manus tillsammans med Edvard Persson "efter en utländsk idé")
Teater
[redigera | redigera wikitext]Manus
[redigera | redigera wikitext]Källa till nedanstående, då annat ej angives, är Warren 2017, s 41–47.
Regi
[redigera | redigera wikitext]År | Produktion | Upphovsmän | Teater | Medverkande | Föreställningar | Anmärkning |
---|---|---|---|---|---|---|
1921 | Än leva de gamla gudar Revyskämt i 3 akter | Otto Hellkvist "delvis fritt efter Reinhardts Orfeus i underjorden"; Karl-Ewert (kupletter)[70] | Vasateatern | Hulda Malmström, Greta Lindgren, Märta Reiners, Emy Ågren, Elis Elliot, Valdemar Dalquist, Eugen Nilsson, Carl-Gunnar Wingård, Carl Hagman, Kai Reiners.[70] | 75 |
Sångtexter (urval)
[redigera | redigera wikitext]Källa där ej annat angives: Libris.[71]
- Ack, Elvira! (originaltitel: "May I send you this balloon?").
- American, you know; musik: Dave Stamper.
- Blomsterflickan; musik: Torsten Paban.
- Blått; musik: Victor Hollaender.[72]
- Chin-Chin-San; musik: Umberto Spiazzi.
- Demonen; musik: Jules Sylvain.
- Det är den dagliga dosisen som gör'et; musik: Jules Sylvain.
- Du vår Toreadi-da-dor (originaltitel: "Die Peruanerin"); musik: Rudolf Nelson.
- En bruten ros (originaltitel: "A Broken doll"); musik: Jas. W. Tate.
- En gång i veckan (originaltitel: "For me and my gal"); musik: Geo W. Meyer.
- Flickan från Södermalm; medförfattare: John Coldén, musik: Léo Daniderff.
- Han kan inte sluta när han har kommit igång; musik: Laur. Howalt.
- I min bar; musik: Rudolf Nelson.[72]
- I nattens tysta timmar; musik: Jules Sylvain.
- Jag är blott en docka; musik: Edvard Brink.
- Love and dreams (Flickedrömmar); musik: Jules Sylvain.
- Min lilla sommartös; musik: Edvard Brink.
- Sista dansen (originaltitel: "Babes in the wood"); musik: Jerome Kern.
- Skriv ett brev till mej (originaltitel: "Won't you send a letter to me?"); musik: Sigmund Romberg.
- Tommy kommer tillbaka; musik: Holck Stilling.
- Två tårar (originaltitel: Zwei Tränen"); musik: E. Rubenz & Franz Grothe.[72]
- Vårvalsen (originaltitel: "Ich muss wieder einmal in Grinzing Sein"); musik: Ralph Benatzky.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- Bergqvist, Jacob på Svensk Filmdatabas
- Bergqvist, Jacob på Internet Movie Database (engelska)
- Bergqvist, Svasse i Vem är Vem, Stockholmsdelen 1945
- Hemström, Elisabet (2012). Vem och Vad? Person- och kulturhistorisk nyckel till Ernst Rolfs kupletter (Falun 2012)
- Tersmeden, Fredrik (2017). "Svasse – lundaalumnen som tänkte på refrängen", del 1 (i Lundensaren nr 19, 2017-09-15) respektive del 2 (i Lundensaren nr 20, 2017-10-27)
- Warren, Gunnar (2017). En revy om Svasse: noteringar i 3 akter om revyförfattaren, fångvårdstjänstemannen m.m. Jakob B:son Bergqvist. Fritsla: Förlagstryckeriet Vitterleken. Libris p0pp2bsfmnq4mb8m. ISBN 9789198144246
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ SvenskaGravar
- ^ Filmen kan ses på Filmarkivet.se
- ^ Svenska scenen nr 22 1916, s 171.
- ^ "Bröderna Tropp och Gyllene Gökens pappa utlova en sagobalett" i Dagens Nyheter 1916-11-20.
- ^ Notis i Svenska Dagbladet 1917-04-26.
- ^ Denna uppsättning ej upptagen i Warren 2017. Uppgifterna härom hämtade från Svenska Dagbladet (notis 1918-03-30, kort recension 1918-04-02 och annons 1918-04-21).
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1918-05-26 (Lindzéns efternamn är häri skrivet Lindén)
- ^ "Zick-Zack på Mosebacke", recension i Svenska Dagbladet 1918-06-02.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1918-06-06
- ^ Notis i Svenska Dagbladet 1918-10-13.
- ^ Annons i Svenska Dagbladet 1918-10-02 resp recension i Dagens Nyheter 1918-10-03
- ^ Annons samt recension ("Kabaretartisternas guldålder") i Dagens Nyheter 1919-01-04
- ^ Utöver från Warren 2017 kommer informationen rörande denna revy från Uno Myggan Ericson: "Revyförfattaren Birger Sjöberg" i Birger Sjöberg-sällskapet 1971 (Stockholm 1971) respektive Kupletter ur Hälsningborgsrevyn 1919: Blått-Blått eller Blått och Bart (Helsingborg 1919)
- ^ Programhäfte för Tjim-tjim (Stockholm 1919)
- ^ Hallå Amerika – Kupletter och bilder ur Mosebacke höstrevy 1919 (Stockholm 1919)
- ^ Affisch för revyn
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1920-04-06.
- ^ Annons i Svenska Dagbladet 1920-05-31.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1920-12-02.
- ^ Ulf Kjellström: Strålande tider, härliga tider! (Stockholm 1996), sid 36f.
- ^ Rollista i Programmet 1921-02-10. Carl Gunnar Wingårdhs namn saknas i denna lista men hans medverkan styrks av en recension i Dagens Nyheter 1921-01-02 samt av en bild i Vecko-Journalen nr 2 1921.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1921-02-24.
- ^ Uppgifter om denna återuppsättning, utöver från Warren 2017, från annons/rollista i Programmet 1921-04-23.
- ^ Recension i Dagens Nyheter 1921-06-13.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1921-11-03.
- ^ Recension i Svenska Dagbladet 1922-02-12.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1922-04-01.
- ^ Recensioner i Dagens Nyheter och Svenska Dagbladet 1923-01-02.
- ^ Annons i Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning 1923-02-21.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1923-03-02.
- ^ Uppgifter om denna revy, utöver från Warren 2017, från recension i Dagens Nyheter 1923-06-03, från artikel i Scenen nr 12 1923 samt från Kupletterna ur sommarrevyn Hallå där! (Stockholm 1923)
- ^ "Å Borlänge teater" i Dalpilen 1923-10-16.
- ^ Annons i Scenen nr 15 1923.
- ^ Hodells medverkan enligt Warren 2017; I samtida annonser nämns endast Bergqvist och Karl Ewert.
- ^ Recension i Dagens Nyheter 1924-01-02.
- ^ Tytti Soila: "Superdirektrisen" på Nordic Women In Film (läst 2024-07-11)
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1924-03-01.
- ^ Svenska Dagbladets Årsbok – Andra årgången (händelserna 1924) (Uppsala 1925), s 86.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1924-05-31.
- ^ Recension i Dagens Nyheter 1925-01-02.
- ^ Warren 2017 angiver "Teater Montmartre", men samtida annonser o dyl visar att teatern vid denna tidpunkt temporärt återtagit sitt tidigare namn.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1925-05-31, recension i Svenska Dagbladet 1925-06-02 samt foton och teckningar ur revyn i Scenen nr 12 1925 resp Våra nöjen nr 25 1925.
- ^ Programblad för Lianders uppsättning.
- ^ Annons och recension i Dagens Nyheter 1925-12-23 resp 1925-12-27.
- ^ Ensemblefoto i Charme nr 2 1926 samt recension i Svenska Dagbladet 1926-01-02.
- ^ Notis i Svenska Dagbladet 1926-08-11.
- ^ Programblad för Mina damer och herrar.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1926-06-04 samt recension i samma tidning 1923-06-05.
- ^ Programhäfte för Från mun till mun (Stockholm 1927)
- ^ Scenen nr 6 1927, s. 214
- ^ "John Liander startar i dag i Eskilstuna" i Svenska Dagbladet 1927-09-11.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1927-11-06
- ^ Programblad för Så'na djur finns inte (Stockholm 1928)
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1928-12-31 samt notis rörande Ygberg Svenska Dagbladet 1929-04-06.
- ^ Recensioner i Dagens Nyheter 1929-05-31 och Våra Nöjen nr 23 1929.
- ^ Programblad, Södra Teatern.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1929-10-12.
- ^ Programblad, Södra Teatern.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1929-12-29.
- ^ Radiotablå i Dagens Nyheter 1930-01-25 resp notis i Scenen nr 3 1930.
- ^ Med glitter och stjärnor i Svensk mediedatabas
- ^ Samtlig auppgifter om denn arevy från radiotablå i Arbetaren 1930-03-21.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1930-06-09.
- ^ Annons i Dagens Nyheter 1931-01-05 samt Programblad för Nyårsrevyn 1931 (utan tryckort och -år).
- ^ Recensioner i Dagens Nyheter 1932-05-26 och Våra nöjen nr 23 1932 .
- ^ Casino Revyen 1932 på danskefilm.dk (Reiners och Sverres namn felstavade i källan)
- ^ Notis i Svenska Dagbladet 1933-06-02 samt recensioner i Dagens Nyheter 1933-06-04 och Våra nöjen nr 26 1933
- ^ Titeln enligt notis i Aftonbladet 1936-04-11; Warren förtecknar endast uppsättningen som "Jean Claessons revy"
- ^ "Revy i folkparkerna"; notis i Dagens Nyheter 2023-04-08
- ^ [a b] Annons i Idun nr 28 1921.
- ^ Poster i Libris för notutgåvor med text av Svasse Bergqvist.
- ^ [a b c] Nothäften med text av Bergqvist hos Images Musicales – Illustrated Sheet Music
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Svasse Bergqvist på Svensk mediedatabas.
- Snedtänkt om Svasse Bergqvist – poddavsnitt för Sveriges Radio P1 28 november 2019.
- "Jakten på Svasse Bergqvist – Om källor till en bortglömd revykungs liv"; virtuellt "Onsdagscafé" från Arkivcentrum Syd med Fredrik Tersmeden (2011).
Wikimedia Commons har media som rör Svasse Bergqvist.
|