Yrsa Stenius – Wikipedia
Yrsa Stenius | |
| |
Född | 7 januari 1945[1][2] Helsingfors |
---|---|
Död | 18 maj 2018[3] (73 år) Stockholm |
Medborgare i | Sverige och Finland |
Utbildad vid | Helsingfors universitet Nya svenska samskolan ![]() |
Sysselsättning | Journalist, författare |
Arbetsgivare | Aftonbladet |
Politiskt parti | |
Finlands Socialdemokratiska Parti | |
Föräldrar | Olof Stenius[4] |
Släktingar | Geo Stenius (syskon) |
Utmärkelser | |
Svenska Yles litteraturpris (2005) | |
Redigera Wikidata |
Yrsa Carola Stenius, född 7 januari 1945 i Helsingfors i Finland, död 18 maj 2018[5] i Sofia församling i Stockholm, var en finlandssvensk journalist, författare och krönikör.[6] Hon har varit chefredaktör för Arbetarbladet och Aftonbladet samt Allmänhetens pressombudsman.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Stenius avlade studentexamen vid Nya svenska samskolan och studerade nordisk litteratur och filologi vid Helsingfors universitet[7]. Hon var chefredaktör för finlandssvenska Arbetarbladet 1973–1979. Hon var från 1978 fram till sin död bosatt i Sverige,[8] och var verksam på Aftonbladet från 1979, där hon även var chefredaktör 1982–1987.[9] Hon skrev även för finska Uutispäivä Demari.
Som författare gav hon ut flera faktaböcker, bland annat en biografisk analys över Albert Speer (1980) samt en biografi om Jussi Björling (2002). Stenius var också styrelseledamot i Styrelsen för psykologiskt försvar[när?] och ledamot i det etiska råd som behandlade efterspelet till Estoniakatastrofen.
Yrsa Stenius tillträdde ämbetet som Allmänhetens pressombudsman (PO) den 17 september 2007 efter Olle Stenholm. I mars 2010 uttalade Expressens chefredaktör Thomas Mattsson att Expressen i fortsättningen skulle vägra kommunicera med Stenius. Kontroversen gällde tidningens artiklar om att Jan Guillou arbetat för den sovjetiska underrättelsetjänsten KGB, artiklar som Stenius kritiserat. Mattsson menade bland annat att Stenius inte förmått tolka Expressens inlagor till PO på ett korrekt sätt.[10] Flera andra journalister och publicister krävde i samband med detta hennes avgång,[11] medan andra hävdade att Stenius hade rätt i sak[12] eller att en bojkott mot PO skulle skada det pressetiska systemet.[13] Även Stenius själv uttalade sig i samma banor.[14]
När Stenius kontrakt löpte ut hösten 2010 erbjöds hon att stanna som PO i ytterligare tre år.[15] Hon valde dock att lämna posten våren 2011 och efterträddes då av Ola Sigvardsson.[16]
Stenius var[när?] en av sex medlemmar i den särskilda nämnden för dödförklaring som hanterar fall då en försvunnen person är att anse som död.[17]
Hon var dotter till Olof Stenius och syster till Geo Stenius.
Bibliografi
[redigera | redigera wikitext]- 1976 – I väntan på vadå
- 1980 – Jag älskar mig – gåtan Albert Speer
- 1986 – Vår tids hjältar
- 1993 – Makten och kvinnligheten
- 1995 – Best in show: om hopp, förtvivlan och fåfänglighet
- 1998 – Mannen i mitt liv (om Albert Speer)
- 2002 – Tills vingen brister: en bok om Jussi Björling
- 2005 – Lögnens olidliga lätthet
- 2007 – Taxar, kärlek och sorg
- 2016 – Ordet i min makt
- 2018 - Rättsskandalen!?
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ Yrsa Stenius, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Yrsa Stenius, Biografiskt lexikon för Finland, Svenska litteratursällskapet i Finland, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, api.memoriz.se .[källa från Wikidata]
- ^ Matti Klinge (red.), Kansallisbiografia, Finska litteratursällskapet och Finska historiska samfundet.[källa från Wikidata]
- ^ ”Yrsa Stenius dödsannons”. https://api.memoriz.se/system/funeral_notices/pdfs/000/960/368/original/900000001587431.pdf?1528428918. Läst 8 juni 2018.
- ^ Andersson, Claes (25 maj 2018). ”Arkiverade kopian”. Hufvudstadsbladet: s. 23. Arkiverad från originalet den 26 maj 2018. https://web.archive.org/web/20180526185805/https://www.hbl.fi/artikel/principfast-publicist-trofast-van-och-taxvan/. Läst 25 maj 2018.
- ^ ”Stenius, Yrsa”. Biografiskt lexikon för Finland. Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland. 2008–2011. URN:NBN:fi:sls-5550-1416928958156
- ^ Stenius, Yrsa: "Mitt finska medborgarskap är känslomässigt oerhört viktigt för mig." Aftonbladet, 12 oktober 1999. Läst 2012-04-21.
- ^ http://www.bokrecension.se/918525133X
- ^ Marjamäki, Tero (18 mars 2010). ”Kan inte Allmänhetens Pressombudsman läsa?” (på svenska). Resume. https://www.resume.se/nyheter/artiklar/2010/03/18/kan-inte-allmanhetens-pressombudsman-lasa/. Läst 20 mars 2010.
- ^ Rosén, Robert (19 mars 2010). ”Stenius skulle aldrig ha blivit pressombudsman” (på svenska). Same Same But Different. Arkiverad från originalet den 7 april 2010. https://web.archive.org/web/20100407022359/http://samesamebutdifferent.se/2010/03/19/stenius-skulle-aldrig-ha-blivit-po/. Läst 20 mars 2010.
Israelson, Aaron (19 mars 2010). ”Pressetikens dödgrävare” (på svenska). Nyheter24. Arkiverad från originalet den 25 maj 2012. https://archive.is/20120525092517/http://nyheter24.se/blogg/aaron-israelson/2010/03/19/yrsa-stenius-pressetikens-dodgravare/. Läst 20 mars 2010.
Wolodarski, Peter (21 mars 2010). ”Förverkat förtroende” (på svenska). Dagens Nyheter. http://www.dn.se/ledare/signerat/forverkat-fortroende. Läst 21 mars 2010.
Mirjamsdotter, Sofia (22 mars 2010). ”Stenius förstör för andra kvinnor” (på svenska). Expressen. Arkiverad från originalet den 25 mars 2010. https://web.archive.org/web/20100325190121/http://www.expressen.se/debatt/1.1926146/sofia-mirjamsdotter-stenius-forstor-for-andra-kvinnor. Läst 23 mars 2010. - ^ Josefsson, Dan: Expressens förlorade scoop om Guillou. Aftonbladet.
- ^ Holmberg, Håkan: Fler än Yrsa Stenius har skadat systemet. Medievärlden.
Ahlberg, Anders: Aftonbladet och Expressen skadar det pressetiska systemet. Mediavärlden. - ^ Stenius, Yrsa: Gävletidningarna leker med elden. Medievärlden.
Stenius, Yrsa: Expressens svar förvånade mig. Medievärlden. - ^ Yrsa Stenius kvar som PO till mars 2011 Medievärlden
- ^ Yrsa Stenius slutar som pressombudsman. Arkiverad 30 september 2010 hämtat från the Wayback Machine. Expressen, 27 september 2010.
- ^ ”Ledamöter i den särskilda nämnden för dödförklaring”. Skatteverket. http://www.skatteverket.se/privat/folkbokforing/dodsfall/dodforklaring/namnd.4.f103d011bbc966256800014005.html. Läst 25 mars 2013.
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Wistrand, Birgitta: Yrsa Stenius i Svenskt kvinnobiografiskt lexikon (31 januari 2021) CC-BY
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Stenius, Yrsa i Uppslagsverket Finland (webbupplaga, 2012). CC-BY-SA 4.0
- Yrsa Stenius i Libris
|