Александрія — Вікіпедія
Александрія الإسكندرية | |||
---|---|---|---|
| |||
![]() | |||
Основні дані | |||
Країна | ![]() | ||
Губернаторство | Александрія | ||
Засноване | 331 до н.е. | ||
Населення | 4 110 015 осіб | ||
Площа | 2300 км² | ||
Часовий пояс | UTC+2 | ||
Телефонний код | +20-++3 | ||
Географічні координати | 31°12′ пн. ш. 29°55′ сх. д. / 31.200° пн. ш. 29.917° сх. д.Координати: 31°12′ пн. ш. 29°55′ сх. д. / 31.200° пн. ш. 29.917° сх. д. | ||
Місцева влада | |||
Вебсторінка | Офіційна сторінка | ||
Карта | |||
| |||
![]() |
Александрі́я (Александрія Єгипетська, Ель-Іскендерія; араб. الإسكندرية al-Iskandariyya; копт. Ⲣⲁⲕⲟⲧⲉ Rakotə; грец. Ἀλεξάνδρεια; масрі اسكندريه Eskendereyya) — головний порт і друге за величиною та економічним значенням місто Єгипту, на західному березі дельти річки Ніл, розташоване між Середземним морем і озером Мар'ют.
Місто розташоване на півночі країни. Є адміністративним центром губернаторства Александрія. Назване на честь свого засновника — Александра Македонського.
Площа міста становить 2300 км². Населення становить 3,9 млн осіб (2007; 2,3 млн в 1976).
Місто засноване в 332—331 роках до н. е. Александром Македонським. За Птолемеїв місто було столицею Єгипту та центром еллінської культури. Тут знаходились музей та бібліотека — один з головних наукових та культурних центрів античного світу. В складі Римської імперії (з 30 року до н. е.) та Візантії (з кінця IV століття) Александрія продовжувала залишатись великим культурно-економічним центром. В I столітті вона була другим за величиною містом античного світу (після Риму) з населенням понад 1 млн осіб. Пізніше місто стало одним з найбільших центрів раннього християнства. Александрія була осередком однієї з найбільших теологічних шкіл та центром однієї з п'яти вселенських ранньохристиянських патріархій — Александрійського патріархату.
У VII столітті Александрія завойована арабами. Після заснування Каїра в 969 році почався занепад міста. Під час османського завоювання Єгипту (1517) Александрія була сильно зруйнована. Відродилась лише на початку XIX століття за правління Мухаммеда Алі, коли була збудована верф та проритий канал Ель-Махмудія. У 1799 році поблизу невеликого міста Розетта (нині Рашид), недалеко від Александрії було знайдено знаменитий розетський камінь. В 1856 році Александрія була з'єднана залізницею з Каїром. Під час англо-єгипетської війни 1882 року місто піддалось варварському бомбардуванню з боку англійських кораблів. Після окупації Єгипту Великою Британією (1882) місто перетворилось в колоніальний порт, звідки Велика Британія вивозила єгипетську бавовну. В Александрії були зосереджені іноземні банки, компанії, агентства. Порт використовувався як стоянка англійський військових суден. Пізніше місто стало одним з центрів національно-визвольного руху в Єгипті — виступи в 1919-21, 1923-24, 1927, 1930, 1945-48 та 1950-51 роках. Під час Синайської війни коли Ізраїль атакував Єгипет в 1956 році (операція «Кадеш»), Александрія знову постраждала від бомбардування під час удару Ізраїлю.
Місто є великим транспортним та торговим центром. Головний морський порт країни, який зв'язаний каналом Ель-Махмудія з Нілом, доступний для океанічних суден. Вантажообіг порту становить приблизно 8 млн т за рік, а це половина вантажообігу всіх єгипетських портів. Через порт проходить майже 90 % вартості єгипетської зовнішньої торгівлі. Місто є великим вузлом залізниць та автошляхів. Кінцевий пункт нафтопроводу Суец-Каїр-Танта-Александрія та газопроводу Абукір-Александрія.
У місті виробляється майже третина всієї єгипетської промислової продукції (за вартістю), зосереджено приблизно 16 % зайнятих в обробній промисловості країни. Александрія — важливий центр машинобудування та металообробки, автоскладання, радіотехнічної, нафтопереробної (потужність заводів понад 4 млн т сирої нафти за рік) та нафтохімічної, текстильної (виробництво шерстяних, бавовняних та синтетичних ниток і тканин із вітчизняної та імпортної сировини), взуттєвої та харчо-смакової (борошномельна, рисоочисна, пивоварна, у тому числі й тютюнова), цементної промисловості. В місті знаходяться найбільші в країні підприємства — суднобудівна та судноремонтна верфі. Розвинені також різноманітні ремесла.
Александрія обслуговується міжнародним аеропортом Александрія, розташованим за 7 км на південний схід від центра міста. Другий аеропорт, що обслуговує місто — Аеропорт Борг-ель-Араб, розташований за 25 км від центру міста. Цей аеропорт експлуатується з 2003. До цього він був військовим летовищем, і наразі він має статус сумісного базування[1].
- Міжнародна прибережна дорога. (Александрія — Порт-Саїд)
- «Автострада пустелі». (Александрія — Каїр / 220 км, 6-8 смуг)
- Сільськогосподарська дорога. (Александрія — Каїр)
- Кільцева дорога.
- Mehwar El-Ta'ameer — (Александрія — Північне узбережжя)
Залізниця прямує від Misr Station центрального залізничного вокзалу Александрії, в Абу-Кір.
Трамвайна мережа в Александрії побудована в 1860 році і є найстарішою в Африці.
Автобуси і мікроавтобуси.
Порт складається з:
- Східний Гарбор
- Західний Гарбор
Клімат міста | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ | Лют | Бер | Кві | Тра | Чер | Лип | Сер | Вер | Жов | Лис | Гру | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 29,6 | 33 | 40 | 41 | 45 | 43,8 | 43 | 38,6 | 41,4 | 38,2 | 35,7 | 31 | |
Середній максимум, °C | 18,4 | 19,3 | 20,9 | 24 | 26,5 | 28,6 | 29,7 | 30,4 | 29,6 | 27,6 | 24,1 | 20,1 | 24,9 |
Середня температура, °C | 13,4 | 13,9 | 15,7 | 18,5 | 21,2 | 24,3 | 25,9 | 26,3 | 25,1 | 22 | 18,7 | 14,9 | 20 |
Середній мінімум, °C | 9,1 | 9,3 | 10,8 | 13,4 | 16,6 | 20,3 | 22,8 | 23,1 | 21,3 | 17,8 | 14,3 | 10,6 | 15,8 |
Абсолютний мінімум, °C | 0 | 0 | 2,3 | 3,6 | 7 | 11,6 | 17 | 17,7 | 14 | 10,7 | 1 | 1,2 | |
Кількість сонячних годин | 192,2 | 217,5 | 248 | 273 | 316,2 | 354 | 362,7 | 344,1 | 297 | 282,1 | 225 | 195,3 | |
Кількість дощових днів | 11 | 8,9 | 6 | 1,9 | 1,0 | 0,04 | 0,04 | 0,04 | 0,2 | 2,9 | 5,4 | 9,5 | |
Вологість повітря, % | 69 | 67 | 67 | 65 | 66 | 68 | 71 | 71 | 67 | 68 | 68 | 68 | 67.92 |
Джерело: World Meteorological Organization (UN),[2] Hong Kong Observatory for sunshine and mean temperatures,[3] Climate Charts for humidity[4][5] |
Александрія — великий науковий та культурний центр країни.
В місті діють Александрійський університет, Інститут медичних досліджень та інші вищі наукові заклади.
Заклади культури в Александрії:
- Бібліотека Александріна;
- Александрійська опера;
- численні музеї, серед яких найвідоміші — Музей греко-римських старожитностей (заснований в 1892 році) та Музей витончених мистецтв (рік заснування — 1952).
Місцевий зоопарк є улюбленим місцем відпочинку містян, зокрема для влаштування пікніків.
Антична Александрія мала регулярний план забудови (грецький архітектор Дейнократ, друга половина IV століття до н. е.). Збереглись залишки стародавніх споруд (храм Серапіса, палаців, музею, Александрійської бібліотеки та іподрому), так звана колона Помпея (висотою до 22 м), еллінські некрополі та катакомби Ком-еш-Шукафа. В III—II до н. е. тут склалась Александрійська школа еллінського мистецтва. На острові Фарос, який з'єднувався з містом дамбою, стояв відомий 3-ярусний Александрійський маяк висотою 120 м — на місці руїн маяка в 1477 році була збудована Цитадель Кайтбея.
У Середньовіччі Александрія — важливий центр виробництва художніх тканин та виробів зі скла. Середньовічне місто було обмежене мурами з ворітьми (Баб-Рашид, Баб-аль-Бахр та ін.), забудоване 3-поверховими будинками з білим кольором стін (фасади суспільних будівель були облицьовані мармуром). В східній частині міста знаходились палаци:
- Дар-ас-Султан — древній ансамбль
- Дар-аль-Адль
- Дар-ат-Тіраз
- Арсенал
В старому місті збереглись залишки рібатів XIII століття: аль-Васіті (в східній частині мечеті Абу-ль-Аббаса-аль-Мурсі, нині завія), Сівар, аль-Хаккарі; мечеті XVII–XIX століття, у тому числі збудовані з древніх церков — Масджид-аль-Умарі та Масджид-аль-Джуюши; палаци (нині музеї) — Рас-ет-Тін (початок XIX століття), Мунтаза (початок XX століття), який має великий парк.
Архітектурно-планова основа сучасної Александрії — багатокілометрова набережна (закінчена в 1934 році) та площа ат-Тахрір із статуєю Мухаммеда Алі. В 1958 році був розроблений план реконструкції міста, яке постраждало від бомбардування 1956 року. Були збудовані:
- комплекс готелів та пансіонатів «Аль-Мамура» (разом з пансіонатом «Ан-Наср») — початок 1960-х років, архітектори М.Гарбаві та Н.Бешир
- готель «Палестина» — 1964, архітектори Абд аль-Магід та Ш.Хосна
- Птолемей XV Цезаріон (близько 47 до н. е. — 30 н. е.) — останній фараон Єгипту.
- Філон Александрійський (близько 25 до н. е. — 50 н. е.) — представник єврейського еллінізму, богослов.
- Марія Єврейка (І — ІІ ст.) — засновниця александрійської алхімічної школи.
- Гіпатія (близько 350/370 — 415) — грецька філософиня, математикиня та астрономка.
- Анастасій Синаїт (630—701) — ігумен Синайського монастиря
- Константінос Кавафіс (1863 — 1933) — грецький поет.
- Рудольф Гесс (1894 — 1987) — державний і політичний діяч Третього Рейху.
- Ріккардо Фреда (1909—1999) — італійський кінорежисер, сценарист, продюсер і актор
- Адхам Ванлі (1908 — 1959) — єгипетський художник.
- Гамаль Абдель Насер (1918 — 1970) — другий президент Єгипту.
- Елі Коен (1924 — 1965) — ізраїльський розвідник
- Омар Шариф (1932—2015) — єгипетський кіноактор, сценарист і кінорежисер
- Хаїм Сабан (15 жовтня 1944) — американський та ізраїльський музикант та інвесторіпродюсер.
- Стефанос Тамвакіс (нар. 27 червня 1952) — єгипетський підприємець, чинний президент Ради греків зарубіжжя.
- Алекс Прояс (22 вересня 1963) — австралійський кінорежисер.
- Безкровний Олександр Олексійович, генерал-значковий Армії Української Держави. Похований у місті.
- Нова споруда Александрійської бібліотеки
- Оперний театр, Александрія Єгипетська
- Цитадель Кайтбея в Александрії
- Художній музей в Александрії
- Палац Мунтаза, Александрія Єгипетська
- Церква св. Геогргія християн-коптів
- Собор св. Марка, Александрія Єгипетська
- Головний фасад грецького монастиря, Александрія Єгипетська
- Греко-римський музей, Александрія Єгипетська
- Так званий Центр мистецтв, Александрія Єгипетська
- ↑ A new gateway for Alexandria, Al-Ahram Weekly, архів оригіналу за 4 вересня 2009, процитовано 25 листопада 2009
- ↑ Weather Information for Alexandria. Архів оригіналу за 24 грудня 2018. Процитовано 21 серпня 2017.
- ↑ Climatological Information for Alexandria, Egypt" (1961–1990). Hong Kong Observatory. Архів оригіналу за 1 лютого 2011. Процитовано 25 грудня 2017.
- ↑ Alexandria, Egypt: Climate, Global Warming, and Daylight Charts and Data. Архів оригіналу за 1 січня 2011. Процитовано 20 червня 2013.
- ↑ Alexandria, Egypt Monthly Averages [Архівовано 20 травня 2013 у Wayback Machine.] — Bing Weather[You must have an IP from the United States of America to see the page]
- Африка. Енциклопедичний довідник. Т.1—2. Москва, 1986
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Монашество давнього Єгипту / І. (. Ісіченко. — 2. вид. — Х. : Акта, 2004. — 246 с. — (Аскетична культура християнства). — Бібліогр.: с. 243—244. — ISBN 7021-966-89-0 (див. с. 44-45)
- Жукова В. П. Александрійська бібліотека // Велика українська енциклопедія. URL: http://vue.gov.ua/Александрійська бібліотека (дата звернення: 8.10.2019).
- Кокс Е. Олександрійська бібліотека [Архівовано 26 листопада 2020 у Wayback Machine.]
![]() | Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Александрія |
- Олександрійська бібліотека [Архівовано 8 жовтня 2019 у Wayback Machine.]
- Олександрія — місто-побратим Одеси [Архівовано 4 травня 2019 у Wayback Machine.]
- Інформація про місто на сайті romantictourism.in.ua [Архівовано 8 жовтня 2019 у Wayback Machine.]
- В Єгипті запустили український трамвай [Архівовано 8 жовтня 2019 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії Єгипту. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
№ | Назва | Мухафаза | Населення | № | Назва | Мухафаза | Населення | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Каїр ![]() Александрія | 1 | Каїр | Каїр | 8 105 071 | 11 | Асьют | Асьют | 403 202 | ![]() Гіза ![]() Шубра-ель-Хейма |
2 | Александрія | Александрія | 4 388 219 | 12 | Ісмаїлія | Ісмаїлія | 352 411 | ||
3 | Гіза | Гіза | 3 348 401 | 13 | Фаюм | Ель-Фаюм | 338 959 | ||
4 | Шубра-ель-Хейма | Кальюбія | 1 072 951 | 14 | Заказік | Шаркія | 314 331 | ||
5 | Порт-Саїд | Порт-Саїд | 607 353 | 15 | Дум'ят | Дум'ят | 299 296 | ||
6 | Суец | Суец | 547 352 | 16 | Асуан | Асуан | 281 891 | ||
7 | Ель-Махалла-ель-Кубра | Гарбія | 538 297 | 17 | Ель-Мінья | Мінья | 253 767 | ||
8 | Луксор | Луксор | 487 896 | 18 | Даманхур | Бухейра | 252 017 | ||
9 | Ель-Мансура | Дакахлія | 470 494 | 19 | Бені-Суейф | Бені-Суейф | 223 789 | ||
10 | Танта | Гарбія | 437 793 | 20 | Хургада | Червоне Море | 223 124 |
|
|