Балка Березова — Вікіпедія
![]() | |
49°14′33″ пн. ш. 39°59′04″ сх. д. / 49.24250000002777483° пн. ш. 39.984722220027776984° сх. д.Координати: 49°14′33″ пн. ш. 39°59′04″ сх. д. / 49.24250000002777483° пн. ш. 39.984722220027776984° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | Міловський район, Луганська область, ![]() |
Найближче місто | Мілове |
Площа | 797,3 га |
Засновано | 15 грудня 1998 |
![]() | |
![]() |
Балка Березова — один з об'єктів природно-заповідного фонду Луганської області, загальнозоологічний заказник місцевого значення.
Загальнозоологічний заказник розташований між селами Журавське та Криничне, на схід від села Кирносове, в Міловському районі Луганської області, за 2 км на південь від заповідника «Стрільцівський степ» — відділення Луганського природного заповідника НАН України. Координати: 49° 14' 33" північної широти, 39° 59' 05" східної довготи [1].
Загальнозоологічний заказник місцевого значення «Балка Березова» оголошений рішенням Луганської обласної ради народних депутатів № 4/19 від 15 грудня 1998 року.
Загальнозоологічний заказник «Балка Березова» загальною площею 797,3 га являє собою природну ділянку різнотравно-типчаково-ковилових степів південних відрогів Середньоруської височини з багатим степовим тваринним світом, який потребує охорони і відновлення.
Довжина балки близько 9 км, середня ширина —1 км, глибина в середній частині —50 м, схили пологі. Балка має чотири відвершки, три з правого схилу і один з лівого. Ґрунтоутворюючі породи складаються з лесів і лесовидних суглинків, подекуди з відслоненням на схилах третинних пісків, пісковиків і крейдяно-мергельних порід. Ґрунти —чорноземи звичайні з вмістом гумусу до 5-7%.
Степи — 50%,
умовно-природні ліси — 0%,
штучні ліси — 0%,
водойми — 0%,
орні землі — 50%,
населені пункти — 0%.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0_Tulipa_gesneriana_%28T._shrenkii%2C_T.suaveolens%29_%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B9.jpg/120px-%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0_Tulipa_gesneriana_%28T._shrenkii%2C_T.suaveolens%29_%D1%87%D0%B5%D1%80%D0%B2%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%B9.jpg)
В заказнику наявні степові формації ковил вузьколистої, Лессінга, Залеського, волосистої, пухнастолистої, Граффа, дніпровської; костриць валійської і Беккера.
Поширені чагарниково-степові фітоценози, де присутні карагана чагарникова, мигдаль низький, спірея звіробоєлиста, зіновать руська. Присутні залишки байрачного лісу у складі клену татарського, яблуні лісової, груші звичайної, ільму та ясену високого.
Серед рослинності, що зростає у заказнику є й раритетні види. До Червоної книги України занесені види ковили, півонія тонколиста, тюльпани Шренка, змієлистий, дібровний, а також дуже рідкісний в Україні ранньовесняний степовий ефемероїд брандушка різноколірна. Ковилові угруповання занесені до Зеленої книги України.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%91%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%BA_Marmota_bobac.jpg/180px-%D0%91%D0%B0%D0%BB%D0%BA%D0%B0_%D0%91%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%91%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D0%BA_Marmota_bobac.jpg)
Тваринний світ балки представлений типовою для цього регіону степовою фауною, яка в минулому була характерною для степових рівнин Європи. Тут мешкає значна кількість видів дрібних ссавців: хом'як звичайний, полівка сіра, миші степова, лісова і хатня. Вони є кормовою базою для численних хижих ссавців: лисиці звичайної, тхора степового, перегузні звичайної. Неподалік залишків байрачного лісу мешкає борсук. Наявні численні поселення сліпака і колонії бабака.
З представників раритетної фауни тут присутні тхір степовий, перегузня звичайна і борсук, які занесені до Червоної книги України. Сліпак занесений до Європейського Червоного списку.
Дуже багатою є степова орнітофауна заказника. В балці мешкають жайворонки польовий і степовий. В період міграцій і на гніздуванні зустрічається багато співочих птахів: корольок польовий, славки садова і сіра, вівсянка звичайна, коноплянка та інші. Звичайними є перепілка і куріпка сіра, під час міграцій зупиняються дрохва і хохітва.З хижих птахів у великій кількості тут присутні лунь лучний, канюки звичайний і пухнастоногий, трапляються кібчик і пустільга степова, шуліка чорний, орел степовий.
- ↑ Портал «Природа України». Луганська область. Заказники місцевого значення. Архів оригіналу за 14 жовтня 2013. Процитовано 10 жовтня 2013.
- ↑ О. Василюк, І. Балашов, М. Кривохижа, Г. Коломицев. Ландшафтний склад природно-заповідного фонду Луганської області // [[Заповідна справа в Україні (журнал)|Заповідна справа в Україні]]. Том 18. Вип. 1-2. 2012 (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 7 серпня 2019. Процитовано 10 жовтня 2013.
- Природно-заповідний фонд Луганської області // О. А. Арапов, Т. В. Сова, В. Б. Фєрєнц. О. Ю. Іванченко. Довідник. — 2-е вид. доп. перер. — Луганськ: ВАТ «ЛОД». — 168 с.. — С. 99—100.
![]() | Це незавершена стаття про Луганську область. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |