Довжина — Вікіпедія
Довжина | ||||
Символи: | ||||
---|---|---|---|---|
Одиниці вимірювання | ||||
SI | метр (м) | |||
СГС | сантиметр (см) | |||
У базових величинах SI: | м | |||
Розмірність: | L | |||
Інші величини: | див. Одиниці вимірювання відстані | |||
![]() | ||||
Довжина — відстань від точки до точки вздовж деякої лінії, вимір кривої: для відрізка прямої довжина — відстань між його кінцями, для ламаної — сума довжин її ланок, для інших кривих — верхня границя довжини ламаної лінії, вписаної в цю криву[1].
У фізиці довжина позначається здебільшого літерами L або l (від англ. length). Одиницею вимірювання довжини в системі SI є метр, в системі СГС — сантиметр. На практиці довжина вимірюється також в інших одиницях, перелік яких наводиться нижче.
Термін довжина вживається також для позначення одного з лінійних розмірів тіла. Якщо тіло має форму паралелепіпеда, то сторони цього паралелепіпеда зазвичай називають довжиною, шириною й товщиною. Найбільша (найдовша) з цих сторін — довжина. Враховуючи орієнтацію предмета відносно поверхні Землі, його сторони можна назвати висотою, довжиною і товщиною (або шириною). У цьому випадку довжина — більша з горизонтальних сторін. Річки мають довжину русла, ширину і глибину.
Стандартною одиницею довжини у міжнародній системі одиниць SI є метр і його кратні і частинні похідні: сантиметр, кілометр, міліметр, мікрометр, нанометр та ін. У деяких країнах (Сполучені Штати, Велика Британія) та професіях (поліграфія, морська справа) заведено використовувати традиційні одиниці довжини, такі як милі або ярди.
Британською та американською мірою довжини є миля. Крім того, миля застосовується в морській справі.
Використовують два типи миль: морська та сухопутна (статутна). Статутну милю звичайно називають «миля».
- 1 миля = 1609,344 м
- 1 миля = 1760 ярдів
- 1 миля = 5280 футів
- 1 морська миля = 1852 м
Пункт — британська та американська міра довжини.
1 пункт дорівнює 1/72 дюйма або 0,353 мм. Вживається в поліграфії. Також використовують пункт Дідо та пункт Adobe.
Згідно зі спеціальною теорією відносності, довжина будь-якого тіла що рухається виглядає меншою у напрямку руху цього тіла в порівнянні з довжиною у власній системі відліку цього тіла. Якщо довжина тіла у власній системі відліку дорівнює , то його довжина в рухомій системі скорочується до:[2]
- ,
де v — швидкість рухомої системи, c — швидкість світла. Це явище називається лоренцовим скороченням довжини.
- Довжина (фонетика)
- Довжина хвилі
- Довжина Планка
- Довжина кривої
- Відносне видовження
- Стрибки в довжину
- Віддаль між двома точками
- Порядки величин (довжина)
- ↑ Довжина] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- ↑ Жданов В. І. Вступ до теорії відносності. — К.: ВПЦ "Київський університет", 2008. — 290 с.
- Довжина // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
![]() | Це незавершена стаття з математики. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |