Петрос (Чорногора) — Вікіпедія
Петрос | ||||
Гора Петрос (вигляд із Говерли) | ||||
48°10′22″ пн. ш. 24°25′16″ сх. д. / 48.17278° пн. ш. 24.42111° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Регіон | Закарпатська область,![]() | |||
Система | Чорногора, Карпати | |||
Тип | гора[1] | |||
Висота | 2020 м | |||
Висота відносна | 495 м | |||
Перше сходження | Невідомо | |||
Маршрут | із села Кваси, Ясіня, Лазещина | |||
![]() | ||||
![]() |
Пе́трос — гора в Українських Карпатах, у Рахівському районі Закарпатської області. Одна з найвищих вершин гірського масиву Чорногора. Популярний об'єкт пішохідного туризму.
Висота — 2020 м. Розташована у північно-західній частині масиву між горами Шешул (на південному заході) і Говерла (на сході). Західний і південно-західний схили круті з численними кам'яними розсипищами, північний та північно-східний — урвисті, зі скельними виступами. Є давньольодовикові форми рельєфу. Складається з пісковиків. Вкрита переважно субальпійською рослинністю. Поширені чагарники (ялівець сибірський, рододендрон), чорничні зарості і ялинові ліси (до висоти 1530—1600 м). Взимку досить часто бувають снігові лавини. Є туристський притулок на південних схилах — нижче полонини Рогнески.
Краєвиди з Петроса майже такі ж, як із Говерли. Особливо гарно виглядає головний хребет Чорногори, який можна спостерігати по всій його довжині — від Говерли до Попа Івана. Чіткіше, ніж з Говерли, видно Близницю і за нею — ряд полонин хребта Свидовець. На північно-західних схилах гори бере початок струмок Кевеле, лівий доплив Чорної Тиси.
![Стажинами Говерли до Петроса](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BC%D0%B8_%D0%93%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BB%D0%B8_%D0%B4%D0%BE_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B0.jpg/301px-%D0%A1%D1%82%D0%B0%D0%B6%D0%B8%D0%BD%D0%B0%D0%BC%D0%B8_%D0%93%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BB%D0%B8_%D0%B4%D0%BE_%D0%9F%D0%B5%D1%82%D1%80%D0%BE%D1%81%D0%B0.jpg)
— по зеленому маркеру з села Лазещина до урочища Козьмещик, далі
— по синьому маркеру через пол. Головчеська. Час ходьби по маршруту 8 г, ↓ 7 г.
— по синьому маркеру з села Ясіня через пол. Шиса і г. Петросул. Час ходьби по маршруту 6,5 г, ↓ 5,5 г.
— по зеленому маркеру з залізнчної станції Свидовець (Ясіня) до пол. Шиса, далі
— по синьому маркеру через г. Петросул. Час ходьби по маршруту 5 г, ↓ 4 г.
— по червоному маркеру з села Кваси через пол. Менчул і пол. Шумнєска. Час ходьби по маршруту 6,5 г, ↓ 5,5 г.
— по червоному маркеру з г.Говерла через Притулок КБЗ «Високогір'я Карпат», пол. Скопеска і пол. Головчеська. Час ходьби по маршруту 4 г, ↓ 4 г.
- Зимовий Петрос при заході сонця
- Вид на г. Петрос і г. Петросул з полонини Скопеска
- Відреставрований хрест на г. Петрос
- Петрос в хмарах
- Петрос зимовий
- Весняний Петрос
- Ранковий Петрос з полонини Кукул
- Полонина Плеханівка і Петрос
- Вид на Петрос
- Петрос в серпневий день
- Природа України
- Географічна енциклопедія України : [у 3 т.] / редкол.: О. М. Маринич (відповід. ред.) та ін. — К., 1989—1993. — 33 000 екз. — ISBN 5-88500-015-8.
- Сайт «Українські Карпати»
- Петрос (фото та маршрути)
- Підйом на гору Петрос - відео