Тарасівка (Львівський район) — Вікіпедія
село Тарасівка | |
---|---|
![]() | |
Країна | ![]() |
Область | Львівська область |
Район | Львівський район |
Громада | Підберізцівська сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA46060350090085389 |
Основні дані | |
Колишня назва | Ірманів, Германів |
Населення | 455 |
Площа | 2,055 км² |
Густота населення | 221,41 осіб/км² |
Поштовий індекс | 81143[1] |
Телефонний код | +380 3230 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°48′02″ пн. ш. 24°20′29″ сх. д. / 49.80056° пн. ш. 24.34139° сх. д.Координати: 49°48′02″ пн. ш. 24°20′29″ сх. д. / 49.80056° пн. ш. 24.34139° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 242 м |
Місцева влада | |
Адреса ради | 81143, Львівська обл., Львівський р-н, с. Тарасівка |
Карта | |
Мапа | |
![]() | |
|
Тарасівка (до 1946 року - Германівка)[2] — село в Україні, у Підберізцівській сільській громаді Львівського району Львівської області. Населення становить 455 осіб. Орган місцевого самоврядування — Підберізцівська сільська рада.
За даним всеукраїнським переписом населення 2001 року, в селі мешкало 455 осіб. Мовний склад села був таким:
Мова | Число ос. | Відсоток |
---|---|---|
українська | 455 | 100 |
29 квітня 1385 року руський староста Емерик Вебек у Львові засвідчив зізнання Михайла Пая з Тізміха на користь шляхтича Міцька щодо маєтностей Ірманів і Похонів[3]
В урочищі Підліс біля села відбувалися розкопки. Було знайдено поселення черняхівської культури[4].
Адміністративно село входило до складу Львівського повіту, Королівство Галичини та Володимирії, Австро-Угорщина.
Олексів Яків, що народився у 1897 році в Тарасівці був стрільцем в Українській галицькій армії.
Після окупації Галичини у 1919 році польський уряд заселяв українську землю польськими колоністами. На 1 січня 1939 року в селі мешкало 1350 осіб, з них 980 українців-греко-католиків, 220 українців-римокатоликів, 20 поляків, 100 польських колоністів міжвоєнного періоду, 30 євреїв[5].
У 1909—1944 роках проходила залізниця Львів-Підгайці.
Сьогодні у селі є два фермерські господарства «Бачинська» і «Ясниське», а також приватна агроторгова фірма «Тарасівка»[6].
- Іван (Бучко) (1891—1974) — церковний і громадський діяч, архієпископ Української греко-католицької церкви.
- Калиненко Ігор (1917—1991) — український письменник, поет, драматург, історик. Справжнє ім'я та прізвище — Богдан Васильович Курилас.
- Яблонська-Уден Софія (1907—1971) — письменниця, журналістка, мандрівниця.
- Альберт Сватек з Германова — дідич, львівський гродський суддя[7].
- ↑ Довідник поштових індексів України. Львівська область. Пустомитівський район. Архів оригіналу за 11 жовтня 2016. Процитовано 12 лютого 2016.
- ↑ РСР, Президія Верховної Ради Української. Указ Президії Верховної Ради УРСР від 18.7.1946 «Про збереження історичних найменувань та уточнення … назв … Львівської області» — Вікіджерела. uk.wikisource.org (укр.). Процитовано 2 березня 2024.
- ↑ Акти ґродські і земські [Архівовано 8 січня 2019 у Wayback Machine.]. — Львів, 1870. — Т. II. — S. 20, XII. (пол.)
- ↑ Археологія та стародавня історія Пустомитівського району: село Тарасівка // Сайт zamky.com.ua
- ↑ Кубійович В. Етнічні групи південнозахідної України (Галичини) на 1.1.1939 = Ethnic groups of the South-Western Ukraine (Halyčyna-Galicia) 1.1.1939: нац. статистика Галичини / Володимир Кубійович; vorwort G. Stadtmuller. — Вісбаден : Отто Ґаррасовіц, 1983. — С. 48. — ISBN 3-447-02376-7.
- ↑ Агродовідник 4sg.com.ua
- ↑ Rudańce, po rus. Rudanci // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1888. — Т. IX. — S. 901. (пол.)
- Hermanów, wś, pow. lwowski // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1882. — Т. III. — S. 62. (пол.)
![]() | Це незавершена стаття з географії Львівської області. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |