Facebook — Вікіпедія
![]() ![]() | |
![]() Стартова сторінка | |
Посилання | facebook.com |
Комерційний | так |
Тип | соціальна мережа |
Реєстрація | обов'язкова |
Мови | 111 мов, в т.ч. українська |
Власник | Meta Platforms |
Засновник | Марк Цукерберг, Едуардо Саверін, Дастін Московіц і Кріс Г'юз |
Автор | Марк Цукерберг |
Започатковано | 4 лютого 2004 (20 років) |
Стан | працює |
Дохід | ▲ $51.481 млрд (2018)[1] |
Рейтинг Alexa | 7[2] |
Мова програмування | C++, мови D[3] і PHP |
![]() |
Facebook[4] («Фе́йсбу́к», [ˈfeɪsˌbʊk]) — найбільша соціальна мережа, що почала працювати 4 лютого 2004 року як мережа для студентів деяких американських університетів. Facebook належить корпорації Meta Platforms. Засновником та головою сервісу є Марк Цукерберг. За даними рейтингу Alexa Rank, сайт facebook.com посідає 7 місце за відвідуваністю у світі[2]. Станом на грудень 2018 року Facebook стверджував, що мав понад 2,3 млрд активних користувачів щомісяця[5], станом на березень 2023 року таких користувачів було вже 2,94 млрд [6]. Станом на вересень 2019 року кількість користувачів з України становила 13 млн[7][8].
28 жовтня 2021 року Марк Цукерберг заявив, що компанія Facebook Inc. (якій належить соціальна мережа Facebook) змінила назву на «Meta»[9][9][10][11].
Марк Цукерберг написав сайт «Facemash», попередника Facebook, 28 жовтня 2003 року, навчаючись на другому курсі Гарвардського університету. Як повідомила газета The Harvard Crimson, сайт нагадував інший інтернет-ресурс — «Hot or Not»[12] і «використав фотографії, зібрані з он-лайн facebook'ів дев'яти коледжів, розміщуючи їх попарно і пропонуючи користувачам вибрати „найгарячішу“ особу»[13].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/MarkZuckerberg.jpg/170px-MarkZuckerberg.jpg)
Щоб досягти цього, Цукерберг дістався захищених зон комп'ютерної мережі Гарварду і скопіював фотографії зі студентських посвідчень, розміщених у базі даних гуртожитків коледжів. Гарвард на той час не мав студентського «facebook'у» (каталогу із фотографіями та основною інформацією). Протягом перших чотирьох годин Facemash привернув увагу 450 відвідувачів і було здійснено 22 тисячі фотопереглядів[13][14].
Вебсайт швидко потрапив до кількох кампусівських серверів розсилки, однак через декілька днів його заблокувала адміністрація Гарварду. Цукерберга звинуватили в порушенні безпеки, авторських прав і права на особисту інформацію, і йому загрожувало виключення з університету. Втім, звинувачення було знято[15]. Того ж семестру Цукерберг розширив початковий проєкт, створивши інструмент для соціальних досліджень ще до випускного іспиту з історії мистецтва. Він виставив на вебсайті 500 зображень пам'яток культури доби Августа, розмістивши на кожній сторінці ілюстрацію та статтю з коментарями до неї[14]. Цукерберг відкрив доступ до сайту своїм однокурсникам, і люди почали ділитися примітками.
Наступного семестру, у січні 2004 року, Цукерберг почав писати код для нового вебсайту. За його словами, його надихнула стаття у The Harvard Crimson про інцидент із Facemash'ем[16]. 4 лютого 2004 року Цукерберг запустив «Thefacebook», який спочатку знаходився на thefacebook.com[17].
Через шість днів після відкриття сайту троє гарвардських старшокурсників Камерон Вінклевосс, Тайлер Вінклевосс та Дів'я Нарендра звинуватили Цукерберга в тому, що він начебто пообіцяв допомогти їм створити соціальну мережу HarvardConnection.com, а натомість використав їхні ідеї для створення конкурентного продукту[18]. Вони поскаржились у Harvard Crimson, і газета почала розслідування. Згодом студенти подали на Цукерберга позов, однак невдовзі було досягнуто компромісу[19].
Спочатку доступ до сайту мали лише студенти Гарвардського коледжу, і впродовж першого місяця зареєструвалася більш ніж половина студентів Гарварду[20]. Згодом до Цукерберга приєдналися Едуардо Саверін (бізнес-менеджер), Дастін Московіц (програміст), Ендрю Мак-Коллум (графічний дизайнер) та Кріс Г'юз, щоб допомогти у поступі вебсайту. У березні 2004 року Facebook'ом користувалися в університетах Стенфорда, Колумбії та Єля[21]. Невдовзі він відкрився для студентів інших шкіл Ліги Плюща, Бостонського та Нью-Йоркського університетів, Массачусетського технологічного інституту і поступово для більшості університетів США та Канади[22][23].
Перший логотип соцмережі було створено 2004 року співзасновником компанії й однокурсником Цукерберга — Ендрю Мак-Коллумом. Це було піксельне зображення обличчя актора Аль Пачіно[24].
«Ad-tech 2010»
Компанію «Facebook» було засновано влітку 2004 року. Її очолив підприємець Шон Паркер, неофіційний радник Цукерберга[25]. У червні 2004 року компанія Facebook переїхала до Пало-Альто в Каліфорнії[21]. Цього ж місяця вона отримала першу інвестицію від співзасновника системи PayPal Пітера Тіля[26]. Компанія викинула із назви артикль The після того, як у 2005 році було придбано доменне ім'я facebook.com за $200 тисяч[27].
Дата | Користувачів | Днів пройшло | Ріст в місяць |
---|---|---|---|
26 серпня 2008 | 100[28] | 1665 | 178.38% |
8 квітня 2009 | 200[29] | 225 | 13.33% |
15 вересня 2009 | 300[30] | 150 | 10% |
5 лютого 2010 | 400[31] | 143 | 6.99% |
21 липня 2010 | 500[32] | 166 | 4.52% |
30 травня 2011 | 700[33] | 145 | 3.45% |
22 вересня 2011 | 800[34] | 115 | 3.73% |
24 квітня 2012 | 900[35] | 215 | 1.74% |
14 вересня 2012 | 1000[36] | 143 | 2.33% |
31 березня 2013 | 1110[37] | 198 | 1.5% |
31 грудня 2013 | 1230[38] | 275 | 0.97% |
31 грудня 2014 | 1390[39] | 365 | 0.64% |
31 грудня 2015 | 1591 | 730 | 0.28% |
31 грудня 2016 | 1860 | 1096 | 0.16% |
31 грудня 2017 | 2129 | 1461 | 0.1% |
31 грудня 2018 | 2320 | 1826 | 0.07% |
31 грудня 2019 | 2498 | 2191 | 0.06% |
31 грудня 2020 | 2797 | 2557 | 0.04% |
У вересні 2005 року було відкрито шкільну версію Facebook'у. На думку Цукерберга, це був цілком логічний наступний крок[40]. Для того, щоб приєднатися до шкільної мережі, потрібне було запрошення[41]. Згодом Facebook розширив доступ до сервісу працівникам кількох компаній, у тому числі Apple Inc. та Microsoft[42]. 26 вересня 2006 року Facebook став доступним кожній особі віком від 13 років і старше з дійсною адресою електронної пошти[43][44].
24 жовтня 2007 року корпорація Microsoft заявила, що вона придбала 1,6 % акцій Facebook за $240 мільйонів, що дозволило вирахувати загальну вартість компанії — близько 15 мільярдів доларів[45]. Microsoft отримав права на розміщення міжнародної реклами на вебсайті[46]. У жовтні 2008 року компанія Facebook повідомила про відкриття своєї міжнародної штаб-квартири у столиці Ірландії — Дубліні[47]. У вересні 2009 року було оголошено про отримання першого прибутку[48]. У листопаді 2010 року, за даними SecondMarket Inc., ринку акцій приватних компаній, вартість Facebook'у становила $41 мільярд доларів (трохи більше, ніж eBay). Таким чином, вона стала третьою за капіталізацією вебкомпанією у США після Google та Amazon[49]. За даними газети The New York Times, капіталізація Facebook станом на 2 січня 2011 р. становила 50 мільярдів доларів[50].
Трафік Facebook стабільно зростав після 2009 року. Наприкінці тижня 13 березня 2010 року Facebook відвідало більше людей, ніж Google[51]. Facebook також став найкращою соціальною мережею на кожному з восьми ринків на Філіппінах, в Австралії, Індонезії, Малайзії, Сингапурі, Новій Зеландії, Гонконгу та В'єтнамі, тоді як інші бренди займали високі позиції на окремих ринках, серед них Гуглівський Orkut в Індії, Mixi.jp у Японії, CyWorld у Південній Кореї та продукт Yahoo! Wretch.cc на Тайвані.
2011 року сайт Lovely-Faces.com вкрав фотографії та особисті дані 250 тисяч користувачів мережі Facebook для того, аби продемонструвати інвесторам, наскільки переоцінена соціальна мережа та незахищеність даних зареєстрованих користувачів[52].
17 травня 2012 року Facebook провів первинне розміщення акцій (IPO) на біржі NASDAQ. В результаті IPO активи компанії були оцінені в 104 мільярди доларів[53].
За повідомленням Марка Цукерберга, 24 серпня 2015 року вперше в історії існування соціальної мережі її добова відвідуваність перевищила один мільярд осіб, що становить приблизно сьому частину від чисельності усього людства[54].
Станом на липень 2016 року кількість користувачів становила 1,7 млрд, з яких 1,1 млрд відвідує свої обліковки щодня[55]. 28 червня 2017 року кількість користувачів Facebook сягнула 2 млрд людей[56]. У третьому кварталі 2020 року аудиторія соціальної мережі вже становить 2,7 млрд користувачів[57].
31 серпня 2017 року Facebook припинив експеримент із навчання штучного інтелекту пари комунікаційних ботів між собою через те, що в ході експерименту боти, які мали навчитися торгуватися, щоб надалі брати участь у переговорах з людьми, перестали спілкуватися між собою зрозумілою для людей мовою, натомість використовуючи модифіковану мову, зрозумілу лише їм[58][59]. За кілька днів перед тим Ілон Маск назвав штучний інтелект найбільшою загрозою, з якою зіткнеться цивілізація, а засновник Facebook Марк Цукерберг активно заперечував йому[60].
У першому кварталі 2018 року адміністрація соцмережі видалила 583 млн фейкових облікових записів або 3-4 % місячної аудиторії. Це було зроблено за допомогою ШІ. За оцінками компанії ШІ виявив 99,5 % з 1,9 млн спроб розмістити терористичні заклики. Порнографію і сцени насильства ШІ розпізнав гірше — 95,8 % і 85,6 % відповідно. І лише 38 % постів, що розпалюють ненависть і ксенофобію, було знайдено за допомогою ШІ, решту повідомлень компанія відсіювала вручну[61].
На початку 2018 року компанія заявила, що заборонить рекламу всього, що пов'язане з криптовалютою[62]. Проте в червні повну заборону частково скасували. Так, рекламу із криптовалютою можуть давати перевірені рекламодавці. Для цього потрібен спеціальний дозвіл[63].
2019 року представили нову функцію, яка дозволяє ділитися спогадами про тих користувачів, які пішли з життя, і керувати їхньою сторінкою.
2 травня 2019 року на F8 компанія оголосила про нове бачення під лозунгом «майбутнє приватне»[64]. Було представлено редизайн сайту та мобільного додатка, який отримав назву «FB5»[65]. Також були представлені плани щодо покращення груп, платформи для знайомств, наскрізного шифрування та дозволу користувачам Messenger спілкуватися з користувачами WhatsApp та Instagram. 31 липня 2019 року Facebook оголосив про партнерство з Каліфорнійським університетом у Сан-Франциско, щоб створити неінвазивний пристрій, який дозволяє людям друкувати, уявляючи, що вони розмовляють.
4 жовтня 2021 року в результаті глобального збою Facebook не працював декілька годин. В цей час число користувачів соцмережі налічує близько 3 млрд осіб. Соцмережа відключилася через помилку 2008 року приблизно на добу, але тоді у сервісу було всього 80 млн користувачів[66][67][68].
Через масштабний збій вартість акцій Facebook до моменту закриття торгів впала на 4,89 % в порівнянні з часом їхнього початку. Марк Цукерберг особисто вибачився перед користувачами. За декілька годин він втратив майже 7 млрд доларів та опустився в рейтингу найбагатших людей у світі[69][70][71][72][73].
Згідно з підсумками Meta за четвертий квартал 2021 року соцмережа зупинилася у рості щодо числа активних користувачів. Це сталося вперше за історію існування платформи[74][75].
Через вторгнення Росії в Україну 10 березня 2022 року, після блокування в Росії, Facebook тимчасово дозволив повідомлення із закликами до смерті Путіна та насильства над росіянами[76], а з 21 березня 2022 року мережу офіційно заборонено на території Росії[77].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/1601californiaavelobby.jpg/250px-1601californiaavelobby.jpg)
Більшість своїх прибутків компанія Facebook, Inc. отримує від реклами. Корпорація Microsoft — єдиний партнер Facebook'у із розміщення банерної реклами[78]. Власне, Facebook розміщує лише ту рекламу, яка входить до рекламного реєстру Microsoft. За даними компанії comScore, яка досліджує інтернет-маркетинг, Facebook збирає стільки ж інформації від своїх користувачів, як Google та Microsoft, але значно менше, ніж Yahoo![79] У 2010 році служба безпеки почала протистояти погрозам і терористичним закликам із боку користувачів[80]. 6 листопада 2007 року компанія запустила Facebook Beacon, що зрештою виявилося невдалою спробою рекламування продукції шляхом інформування друзів користувачів про зроблені ними покупки.
Загалом Facebook має нижчий коефіцієнт ефективності банера (КЕБ) у сфері реклами, ніж більшість провідних вебсайтів. Щодо банерної реклами, компанія отримала п'яту частину від загальної кількості кліків на Facebook у порівнянні з усією Мережею[81] Це означає, що у порівнянні з багатьма іншими великими вебсайтами, відсоток користувачів Facebook'у, що клікають на рекламу, досить незначний. Так, користувачі Google клікають на першу рекламу для отримання результатів пошуку в середньому 8 % від усіх пошуків (80 тис. кліків на мільйон пошуків)[82], тоді як користувачі Facebook'у — 0,04 % (400 кліків на мільйон сторінок)[83].
Рік | Прибуток | Ріст |
---|---|---|
2006 | $52[84] | — |
2007 | $150[85] | 188% |
2008 | $280[86] | 87% |
2009 | $775[87] | 177% |
2010 | $2000[88] | 158% |
2011 | $3711[89] | 86% |
2012 | $5089[90] | 37% |
2013 | $7872[90] | 55% |
2014 | $12 466[91] | 58% |
2015 | $17 928[92] | 44% |
Фінансовий менеджер з онлайн-продажів Facebook'у Сара Сміт підтвердила, що коефіцієнт ефективності банера успішних рекламних кампаній може становити від 0,05 % до 0,04 %. Окрім того, КЕБ для реклами може знижуватися у перші два тижні[93]. Так, КЕБ соціальної мережі-конкурента MySpace становить 0,1 %, що у два з половиною рази перевищує відповідний показник Facebook'у, проте все одно він низький у порівнянні з багатьма іншими вебсайтами. Серед причин низького коефіцієнта ефективності банера Facebook'у, зокрема, хороша технічна обізнаність користувачів, що дозволяє їм використовувати програми із блокування реклами, молодий вік, а отже, вища резистентність до рекламних повідомлень. На відміну від користувачів MySpace, які більшість часу проводять, переглядаючи контент, користувачі Facebook'у спілкуються з друзями і тому їх мало цікавить реклама[94].
На сторінках, присвячених брендам і продукції, деякі компанії заявили про високий КЕБ — 6,49 % — завдяки постам на «стіні»[95]. У липні 2008 року було випущено платформу із соціального маркетингу Involver, яка забезпечила Facebook'у зростання КЕБу до 0,7 % (у 10 разів більше, ніж під час звичайних рекламних кампаній). Завдяки їй 1,1 мільйона переглядів перетворилося у 8 тисяч відвідувачів сайту першого клієнта компанії — Serena Software[96]. Згідно з даними дослідження, понад 40 % користувачів Facebook'у, які дивилися рекламні відеоролики на сайті, проглядали їх до кінця, тоді як середня тривалість перегляду банерного рекламного відео становить 25 %[97].
Станом на 2010 рік штат компанії Facebook нараховував понад 1700 працівників, а її офіси були у 12 країнах світу[98] Співвласниками Facebook'у є Марк Цукерберг, якому належить 24 % акцій компанії, венчурні фонди Accel Partners — 10 % та Digital Sky Technologies — 10 %[99]. Дастін Московіц — 6 %, Едуардо Саверін — 5 %, Шон Паркер — 4 %, Пітер Саєл — 3 %, Greylock Partners і Meritech Capital Partners володіють від 1 до 2 % акцій кожен, Microsoft — 1,3 %, Лі Кашин — 0,75 %, Interpublic Group — менш ніж 0,5 %, невелика група теперішніх і колишніх працівників, а також знаменитостей, кожен з яких володіє менш ніж 1 %, у тому числі Мет Коглер, Джеф Ротшілд, сенатор штату Каліфорнія Барбара Боксер, Кріс Хагс та Овен Ван Натта. Рейд Гоффман (засновник LinkedIn) і Марк Пінкус (співзасновник Zynga) володіють чималими пакетами акцій компанії, а решта 30 % належить працівникам, знаменитостям та зовнішнім інвесторам[100].
У травні 2008 року з посади головного технолога звільнився друг Цукерберга Адам Ді Анджело. Ходили чутки, що між ними виникла суперечка, і Ді Анджело відмовився від своїх прав власності на компанію[101].
2008 року головним операційним директором Facebook стала Шеріл Сандберг, яка 2012-го стала першою жінкою в складі ради директорів компанії.
Починаючи з 2012 року Facebook здійснив низку придбань. У квітні 2012 року він за 1 млрд доларів купив фотозастосунок Instagram[102], в березні 2014-го компанію-розробника віртуальних шоломів Oculus VR[103][104], а у лютому 2014-го месенджер WhatsApp. Остання угода стала найбільшою в індустрії стартапів, вартість операції склала 19 мільярдів доларів[105][106]. В березні 2016 повідомлялося про купівлю білоруського стартапу MSQRD (Masquerade), що дозволяє накладати на відео зі смартфону смішні маски-фільтри в режимі реального часу[107].
У листопаді 2022 року Цукерберґ анонсував масові звільнення, що мали торкнутися тисяч працівників компанії[108].
17 травня 2012 року Facebook провів первинне розміщення акцій (IPO) на біржі NASDAQ. В результаті IPO активи компанії були оцінені в 104 мільярди доларів[53]. В квітні 2016 року ринкова капіталізація Facebook сягнула 319 млрд доларів[109].
9 лютого 2022 року, ринкова капіталізація компанії Meta (раніше — Facebook) впала нижче 600 млрд доларів на закритті торгів уперше з травня 2020 року[110].
У червні 2017 року кількість українських користувачів Facebook різко зросла після заборони російських інтернет-ресурсів, серед яких соціальні мережі Однокласники та ВКонтакті. Внаслідок цього кількість облікових записів в українському Facebook сягнула позначки в 10 млн[56]. У липні того ж року Facebook став найпопулярнішою соцмережею в Україні[111]. В Україні соцмережа посіла третє місце в десятці найпопулярніших сайтів України з охопленням аудиторії в 65,38 % (за даними Kantar TNS)[112].
За останні пів року українська аудиторія Facebook зросла на 800 тис. і складає 16,8 млн користувачів, з них 16,4 млн — аудиторія 18+[113].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/8/8a/Facebook_log_in.png/250px-Facebook_log_in.png)
Користувачі Facebook можуть створювати профілі з фотографіями, списками інтересів, контактними даними та іншою особистою інформацією. Вони можуть спілкуватися із друзями та іншими користувачами за допомогою приватних або загальнодоступних повідомлень і чату. Також користувачі можуть створювати і приєднуватися до груп за інтересами та «сторінок уподобань» (до 19 квітня 2010 року вони називалися «фанат-сторінками»). Деякі з цих сторінок підтримують організації як засоби реклами[114].
Для більшої безпеки Facebook надає своїм користувачам можливість вибирати власні налаштування приватності та осіб, які можуть переглядати окремі частини їхнього профілю[115]. Доступ до вебсайту безкоштовний, а прибутки надходять від реклами, зокрема банерної[116]. За умовами Facebook'у ім'я користувача та його зображення для профілю (за наявності) будуть загальнодоступними. Налаштування приватності дають змогу користувачам контролювати, хто може бачити інформацію, якою вони діляться, а також хто може знаходити їх у пошуку[117].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/b/b7/Facebook2011.jpg/250px-Facebook2011.jpg)
ЗМІ часто порівнюють Facebook із MySpace, але головна відмінність між цими двома сайтами полягає в рівні налаштувань[118]. Крім того, Facebook, на відміну від MySpace, вимагає від користувачів надавати їхні справжні особисті дані[119]. MySpace дозволяє користувачам прикрашати свої профілі за допомогою HTML і каскадних таблиць стилю, тоді як Facebook дозволяє лише текстові дані[120]. Серед функцій, які пропонує Facebook, Стіна — простір на профільній сторінці кожного користувача, де друзі можуть розміщувати свої повідомлення;[121] Стусани — користувачі можуть дати віртуального «стусана», або сіпнути, один одному (повідомлення про те, що користувача штурхонули);[122] Фотографії — тут користувачі можуть завантажувати альбоми і фотографії;[123]. Статус — за його допомогою користувачі можуть повідомляти друзів про своє місце перебування та діяльність[124]. Залежно від налаштувань приватності кожен, хто має доступ до профілю користувача, також може переглядати його Стіну. У липні 2007 року Facebook дозволив вивішувати на Стіні не лише тексти, а й посилання та відеоролики[121].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/7/7a/Facebook_mobile.png/220px-Facebook_mobile.png)
Згодом Facebook додав функції на свій вебсайт. 6 вересня 2006 року було випущено Стрічку новин, яка з'являється на сторінці кожного користувача і виділяє інформацію, в тому числі зміни профілю, найближчі події та дні народження друзів користувача[125]. Це уможливило спамерам та іншим користувачам маніпулювати цими функціями за допомогою несправжніх подій або днів народження, щоб привернути увагу до своїх профілів або діяльності[126] Спочатку Стрічка новин викликала незадоволення серед користувачів Facebook'у. Одні скаржилися на її невпорядкованість і надмір зайвої інформації, інших турбувало, наскільки легко будь-хто міг простежити особисту діяльність, таку як зміна сімейного статусу, події та спілкування з іншими користувачами[127].
У відповідь Цукерберг вибачився за відсутність на сайті відповідних налаштувань приватності. Відтоді у користувачів з'явилася можливість контролювати, якими видами інформації вони автоматично діляться із друзями. Тепер користувачі можуть унеможливити певним категоріям друзів перегляд оновлень щодо деяких видів своєї діяльності, у тому числі зміни профілю, постів на «стіні» та нових друзів[128].
23 лютого 2010 року Facebook отримав патент США 7669123[129] на певні елементи Стрічки новин. Патент розповсюджується на Стрічку новин, у якій є лінки, таким чином один користувач може брати участь у діяльності іншого[130]. Патент може спонукати Facebook вжити заходів щодо вебсайтів, які порушують його патент, таких, наприклад, як Twitter[131].
У лютому 2022 Meta змінила назву новинної стрічки Facebook — її перейменували просто в «стрічка»[132][133][134].
Серед найпопулярніших Facebook-додатків — хостинг фотографій, де користувачі можуть завантажувати альбоми та фотографії[135]. Facebook, на відміну від інших фотохостингів, таких як Photobucket і Flickr, дозволяє користувачам завантажувати необмежену кількість фотографій. У перші роки ліміт становив 60 фотографій для одного альбому, а з травня 2009 року він зріс до 200 фотографій[136][137][138][139].
Для особистих альбомів можна встановити налаштування приватності, щоб обмежити коло користувачів, які можуть переглядати альбом. Так, один альбом можна зробити доступним для перегляду тільки друзям користувача, тоді як інший — усім користувачам Facebook'у. Ще одна функція фотододатку — можливість «маркування», або позначення користувачів на фотографії. Наприклад, якщо на фотографії є друг користувача, останній може позначити його на фотографії, і тоді тому надійде відповідне повідомлення разом із лінком на це фото[140].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/1/12/Original-facebook.jpg/220px-Original-facebook.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/2/28/Facebook2007.jpg/220px-Facebook2007.jpg)
22 серпня 2006 року компанія презентувала Facebook-нотатки — функцію блогінгу, яка дозволяла використовувати теги та вкладені зображення. Згодом користувачі отримали змогу переносити блоги з Xanga, LiveJournal, Blogger та інших блоггінг-сервісів[43]. 7 квітня 2008 року Facebook випустив у кількох мережах додаток із миттєвого обміну повідомленнями «Чат» на основі моделі Comet[141][142]. Він дозволяє користувачам спілкуватися із друзями і за функціональністю нагадує інтернет-месенджери.
8 лютого 2007 року Facebook випустив додаток «Подарунки», за допомогою якого користувачі можуть надіслати своїм друзям віртуальні подарунки, що з'являються у профілі отримувача. Вартість такого подарунка — $1. Окрім того, до нього може бути прикріплене особисте повідомлення[143][144]. 14 травня 2007 року Facebook випустив новий додаток — Marketplace, завдяки якому користувачі можуть безкоштовно розміщувати рубриковану рекламу[145]. Marketplace порівнюють із Craiglist від CNET. Однак головна відмінність між ними полягає в тому, що оголошення, розміщені користувачем на Marketplace, можуть бачити лише користувачі спільної з ним мережі, тоді як на Craiglist вони доступні всім[146].
13 червня 2009 року Facebook випустив функцію «Імена користувачів», за допомогою якої сторінки можуть отримати простішу URL-адресу, таку як http://www.facebook.com/facebook, на відміну від http://www.facebook.com/profile.php?id=20531316728[147].
Чимало нових смартфонів пропонують доступ до послуг Facebook'у як за допомогою своїх веббраузерів, так і застосунків. Офіційний застосунок Facebook'у доступний для iPhone OS, Android OS і Palm webOS. Компанії Nokia та Research In Motion оснащують свої мобільні пристрої Facebook-застосунками. Понад 150 мільйонів користувачів у 60 країнах світу через 200 мобільних операторів заходять до Facebook'у через мобільні пристрої.
15 листопада 2010 року Facebook випустив новий сервіс — «Facebook-повідомлення». Того ж дня, коментуючи цю подію, виконавчий директор компанії Марк Цукерберг заявив: «Це правда, що люди зможуть мати електронні адреси @facebook.com, але це не e-mail». На появу цієї функції очікували задовго до її виходу. Дехто називає її «вбивцею Gmail». Щоб бути доступною для всіх користувачів вебсайту, система включає СМС, месенджерів, електронну пошту та звичайні повідомлення і міститиме такі ж налаштування приватності, як і інші сервіси Facebook'у. Розробка сервісу «Facebook-повідомлення» під кодовою назвою «Проєкт Титан» тривала 15 місяців[148][149].
У червні 2017 року Facebook відкрив доступ усім користувачам до сервісу відеотрансляцій онлайн Facebook Live. Друзям надходить сповіщення про початок онлайн-трансляцій, є можливість ставити лайки, коментувати, а також поширювати відео онлайн[150].
10 серпня 2017 року Facebook оголосив про запуск відеоплатформи Watch. На ній публікується оригінальний контент, який створюють партнери спеціально для Facebook. Серед партнерів: National Geographic, музичне видання Billboard, американська бейсбольна ліга MLS, NASA, баскетбольна ліга NBA та інші. Наразі користуватися платформою може тільки обмежена кількість користувачів у США, найближчим часом у компанії планують здійснити міжнародний запуск.
Watch дозволяє отримувати персоналізовані рекомендації і категорії типу «Шоу, які дивляться ваші друзі», «Що примушує людей сміятися» і «Найбільш обговорюване». Щоб відстежувати появу нових епізодів, потрібно підписатися на авторів за допомогою функції «Перелік для перегляду».
Шоу матимуть окремі сторінки в соцмережі. Крім того, буде змога створити спеціальні групи для фанатів, де останні зможуть обговорювати епізоди та ставити запитання. Користувачі зможуть використовувати десктоп-версії, ТБ-застосунки і мобільні пристрої для перегляду контенту. У мобільному застосунку Facebook з'явиться окрема кнопка у вигляді телевізора на нижній панелі[151].
У Facebook діє функція «підписки шанувальників», що дозволяє кожному оформити підписку на автора контенту. Це має допомогти авторам контенту уникати 30 % комісії з підписок Apple[152][153].
- На початку існування Facebook Цукерберг використав дані логінів користувачів, щоб зламати їхню електронну пошту[154].
- У жовтні 2010 виявилося, що деякі розробники плагінів для Facebook продавали дані користувачів стороннім компаніям
- Незалежний центр захисту конфіденційності федеративної землі Шлезвіг-Гольштейн (Німеччина) закликав розташованих в цій землі власників сайтів закрити фан-сторінки та прибрати соціальні додатки, такі як кнопка «Мені подобається» («Like»), та пригрозив їм штрафами до 50 тис. євро за порушення законодавства Німеччини та Європейського Союзу про захист персональних даних, оскільки дані про кожне відвідування сторінки такого сайту без згоди відвідувачів передаються до Facebook у США для накопичення та індивідуалізованої, а для зареєстрованих користувачів — персоналізованої, обробки інформації про відвідування сторінок[155][156].
- 2017 — виявлено причетність компанії до передачі персональних даних близько 50 млн користувачів компанії Cambridge Analytica та їх незаконного використання.
- Липень 2019 — Федеральна торгова комісія США оштрафувала компанію на рекордні 5 млрд $ через витік особистих даних користувачів[157]. Цукерберґа також зобов'язали особисто підтвердити, що компанія виконала всі вимоги щодо захисту даних. У разі надання неправдивих даних або невиконання вимог щодо нього може бути застосована адміністративна або кримінальна відповідальність[158].
- У листопаді 2019 компанія підтвердила черговий витік даних. Близько 100 розробників додатків для соцмережі, попри заборону, мали доступ до приватних даних користувачів. Компанія звернулась з проханням до розробників самостійно видалити зібрану інформацію[159].
- У 2020—2021 роках спочатку на форумах для продажу, а далі у відкритому доступі з'явились дані 533 млн користувачів соцмережі, зібрані зловмисниками 2019 року. Хакери використали вразливість, що дозволяла збирати дані користувачів (телефон, ім'я, приватні дані тощо)[160]
- 4 жовтня 2021 року особисті дані понад 1,5 млрд користувачів соцмережі Facebook виставили на продаж на одному з хакерських форумів. За даними видання Privacy Affairs, це найбільший за обсягом «злив» даних користувачів Facebook в історії компанії. При цьому наголошується, що він не пов'язаний з викладеною раніше у 2021 році базою, коли постраждали близько 500 млн осіб[161][162]
- У листопаді 2021 було оголошено про припинення роботи системи розпізнавання обличчя у Facebook та видалення даних більш ніж одного мільярда користувачів, які використовувалися в системі. Рішення про відмову від системи розпізнавання осіб прийнято на тлі зростаючої стурбованості суспільства щодо використання цієї технології[163][164][165]
- У січні 2022 у Великій Британії компанії Meta було пред'явлено колективний позов на суму 3 млрд доларів. У позові стверджується, що компанія незаконно збирала персональні дані 44 млн британських користувачів соцмережі в період з 2015 по 2019 рік[166]
- У лютому 2022 Meta повідомила, що розглядає можливість закриття Facebook та Instagram у ЄС, якщо їй не дозволять зберігати дані користувачів у США. Відповідно до закону ЄС, конфіденційні дані користувачів зберігаються виключно у межах юрисдикції союзу[167][168][169]
- У лютому 2022 генеральний прокурор штату Техас Кен Пекстон подав до суду на Meta через закриту нині технологію розпізнавання осіб в соцмережі Facebook[170][171]
27 жовтня 2023 року, Європейська рада із захисту даних (EDPB)[172] розширила на усі країни ЄС заборону на таргетовану рекламу в соцмережах Facebook і Instagram компанії Meta, введену Норвегією. Проти заборони таргетованої реклами, яка потрапляє до користувачів через збір їх персональних даних, виступав американський технологічний гігант Meta Platforms, власник соціальних мереж Facebook і Instagram. При цьому норвезький регулятор даних не виключає введення штрафу для Meta на суму до 4 % від глобального обороту компанії[173].
17 червня 2020 року у рамках кампанії #StopHateforProfit, розпочатої правозахисними організаціями, понад 400 іменитих компаній, серед яких Verizon Communications, The Hershey Company, Кока-кола, Ben & Jerry's, Unilever оголосили про припинення партнерських відносин із Facebook через відсутність якісної модерації контенту, а також недостатню боротьбу Facebook із проявами расизму, розпалюванням ненависті і т. ін. Учасники ринку тимчасово відмовилися від реклами в Facebook, Instagram і Twitter на території США[174][175]. У липні компанії призупинили рекламу у соціальній мережі на місяць, «щоб показати, що вони не будуть підтримувати компанію, яка ставить прибуток вище безпеки». Представник Verizon заявив, що рішення буде тривати до тих пір, поки Facebook та Instagram «не зможуть створити прийнятне рішення, яке змусить нас відчувати себе комфортно»[176]. Для того, щоб врегулювати конфлікт, керівництво Facebook зустрілося з активістами, а згодом і з представниками рекламодавців особисто. Обидві зустрічі завершилися безрезультатно[177]. Повідомляють, що бойкот, обійшовся Цукербергу у втрату понад $7 млрд за добу[174].
Унаслідок бойкоту, Facebook ввів нову політику модерації контенту та попередив, що буде видаляти контент, який закликає до насилля. Наприклад, у жовтні 2020 соцмережа оновила політику щодо мови ворожнечі та заборонила заперечення Голокосту. Раніше компанія знімала пости, у яких схвалювалися злочини на ґрунті ненависті або масові вбивства, у тому числі Голокост[178].
Також, 5 листопада 2020 року Facebook заблокував групу прихильників президента США Дональда Трампа під назвою Stop the Steal («Зупинити крадіжку»), що використовувалася для організації протестів проти підрахунку голосів на виборах президента. У компанії повідомили, що група з майже 365 тисяч членів публікувала заклики до насильства і необґрунтовані заяви про «крадіжку» виборів[179].
У 2020 році Facebook також розгорнув кампанію щодо боротьби із фейками про коронавірус. Так, 1 травня 2020 року у соцмережі заблокували сторінку відомого британського конспіролога, який поширював фейки та пов'язував коронавірус з 5G[180]. А у жовтні Facebook повідомив, що заборонить розміщення реклами, яка покликана відрадити людей від вакцинації і поширює дезінформацію про вакцини під час пандемії коронавірусу[181].
Facebook також регулярно звітує про видалення постів, що суперечать політиці кампанії, сумнівних акаунтів, груп та новин. Наприклад, у травні 2020 року у Facebook було видалено 46 сторінок, 91 обліковий запис, дві групи та один обліковий запис у Instagram, які були пов'язані з Росією. Увесь контент був орієнтований на широке коло регіонів по всьому світу та публікувався багатьма мовами — російською, англійською, німецькою, французькою, угорською, сербською та фарсі[182][183].
Утім, попри зміни, які вживає компанія, Facebook все одно критикують — стверджують, що ці заходи нічого суттєво не змінять, адже головна проблема — у самій бізнес-моделі[184]. Соцмережа отримує прибутки завдяки вірусному контенту, саме тому контент, що, зокрема, містить й ознаки теорії змови, расизму, мови ненависті, буде завжди популярним, адже люди схильні віддавати перевагу контенту, що викликає емоції, сенсаційним відкриттям із клікабельними заголовками. «Алгоритми мережі посилюють та просувають такий контент»[184] Наприклад, дослідники із Принстонського університету встановили, що під час декількох тижнів, коли у Facebook був сплеск настроїв проти біженців, атаки на біженців були непропорційно вищими у тих регіонах, де використання соціальної мережі було вищим[185]. З цієї ж причини — через те, що основний прибуток соцмережі — реклама, відомий історик Харарі заперечує, що Facebook здатен побудувати глобальну спільноту — таку мету соцмережі її засновник Марк Цукерберг проголосив у маніфесті[186] в 2017 році. «Навряд чи можна очолити світову спільноту, коли ви заробляєте гроші, привертаючи увагу людей та продаючи їх рекламодавцям», «Не можна об'єднати людство, продаючи рекламу»[187], заявив він. Мало того, «нинішня бізнес-модель Facebook цінує час, проведений онлайн, більше, аніж час, проведений офлайн»[187]. Науковці сумніваються, що компанія здатна прийняти нову модель, щоб заохочувати людей виходити в соцмережі лише у випадку крайньої потреби, натомість більше присвячувати час своєму оточенню, тілу та відчуттям[187].
Цей розділ містить правописні, лексичні, граматичні, стилістичні або інші мовні помилки, які треба виправити. (червень 2021) |
Український журналіст Андрій Бондар в інтерв'ю виданню DW українською у 2015 році заявив, що скоріше за все українськомовний сегмент Facebook модерується тими самими російськомовними модераторами, що відповідають за російськомовний сегмент Facebook. Це сталося після продажу майже двох відсотків акцій Facebook російському бізнесменому Юрію Мільнеру. Як зазначає Бондар, «Facebook продав й усіх нас [українців], і тепер модерація російського й українського сегментів [Facebook] відбувається за якимись окремими правилами»[188].
Як доказ українофобської політики російськомовних модераторів Facebook (які модерують і україномовний сегмент Facebook) Бондар навів приклад як «сотні скарг на справжні заклики до насильства [супроти українців], знищення українців і відверту українофобію правил Facebook не порушують. Ніхто не банить Ґрема Філліпса з фотографіями мертвих українських вояків, у перебіжчика Шарія — здається, вічний імунітет і дозвіл на будь-який hate speech, Захар Прілєпін погрожує пройтися маршем Хрещатиком. І таких прикладів подвійних стандартів упередженого ставлення „Дублінського офісу“ можна назбирати сотні»[188].
За словами Бондаря, українські користувачі Facebook, як звичайні громадяни, так і керівники держави, неодноразово скаржилися на дискримінацію українськомовного сегмента Facebook та одночасного невилучення українофобських висловлювань в російськомовному сегменті Facebook таких публічних осіб, як Ґрем Філліпс, Анатолій Шарій, Захар Прилєпін та інших.Так навіть після публічного звернення у 2015 році тодішнього президента України Петра Порошенка до Марка Цукерберга, аби Facebook змінив правила модерації й найняв замість російськомовних українськомовних модераторів для українського сегмента Facebook, реакція корпорації глибоко розчарувала українців: як зазначив Бондар «врешті-решт під час цинічної пресконференції наймолодшого у світі мільярдера [Цукерберга] українцям прямим текстом було сказано стулити пельку і терпіти»[188].
Найвідомішими прикладами дискримінації адміністраторами Facebook українських користувачів соцмережі є неодноразове безпричинне блокування речника української фактчекінгової організації InformNapalm Михайла Макарука[189] у 2021 році, журналіста телеканалу «Еспресо ТБ» Андрія Яніцького[190] у 2021 році тощо.
Після скандалу, що засвідчив масштабні маніпуляції у соцмережі та їхній вплив на події у світі, зокрема, результати виборів президента США та британського референдуму щодо виходу з Європейського Союзу у 2016 році, компанія Facebook зазнала нищівної критики. Алгоритми великих даних дозволяють маніпулювати людьми в безпрецедентних масштабах, визнає відомий історик Харарі: «Наприклад, у перегонах [на виборах президента США] 2020 року, Facebook міг теоретично визначити не лише, хто ті 32 578 виборці, що вагаються в Пенсильванії, а й те, що ви маєте сказати кожному з них, щоб схилити їх на свою користь»[187].
Так, 2017 році компанію звинувачували у тисячі рекламних оголошеннях політичного характеру, пов'язаних з Росією[191]. Протягом майже двох років з червня 2015 по травень 2017 року фейкові облікові записи, пов'язані з Росією, купували політичну рекламу в соцмережі. На близько три тисячі оголошень, за даними Facebook, було витрачено близько 100 тис. доларів США[192].
Унаслідок критики та вимог до більшої прозорості, у жовтні 2017 року Facebook оголосив про зміни, які повинні зробити більш прозорою політичну рекламу в соцмережі. Компанія зобов'язала рекламодавців надавати більше інформації, яка б дозволяла їх ідентифікувати[193]. Рекламодавці повинні розкривати, хто платить за рекламу, а соцмережа відтоді маркує її як політичну.
У 2020 році Facebook посилив свої зусилля, щоб уникнути повторення подій 2016 року. Зокрема, у Facebook та Instagram заблокували 2,2 млн рекламних оголошень за спроби втручання у вибори в США. Також було видалено 120 тис. публікацій через спробу «перешкодити вільному голосуванню»[194][195]. 17 червня 2020 року компанія запустила масштабну інформаційну кампанію про вибори президента США та у її рамках дозволила відключати політичну рекламу[196][197]. У звіті за третій квартал 2020 року, компанія повідомила, що в рамках боротьби з фейками видалила 8000 сторінок і груп, які поширювали дезінформацію у восьми країнах — в Ірані, Афганістані, Єгипті, Туреччині, Марокко, М'янмі, Грузії та Україні[198]. В Україні забанили ботоферму з 46 акаунтів, 44 сторінки 1 групу в Facebook та 3 аккаунти в Instagram, яка працювала на Юлію Тимошенко. На ці сторінки були підписані 800 000 осіб, а на їхню розкрутку витратили понад 2 млн доларів США[199].
Разом з тим, Facebook все одно критикують як інструмент політичної участі та нагляду. З одного боку, соціальна мережа дає громадянам можливість комунікації, об'єднання, координації зусиль, зокрема, для протистояння злочинним політичним режимам (наприклад, під час подій «Арабської весни» та Революції Гідності в Україні у 2013—2014 роках). В той самий час вона дає змогу і політичним режимам відстежувати дії громадян (наприклад, численні випадки притягнення до кримінальної відповідальності користувачів Facebook за коментар[200], репост[201], чи пост у соцмережі у Росії).
Через персоналізовану стрічку новин, людина бачить та читає лише той контент, який вона сама уподобала та у той спосіб, як вона сама собі налаштувала[202]. Таким чином, наприклад, користувач бачить та читає лише ті статті, які прочитали, прокоментували, чи уподобали його друзі, що насправді рідко відбулося б у реальності. У результаті, це створює для нього образ оточення виключно однодумцями, та веде до ситуації, де людина не бачить альтернативної думки та є інтелектуально ізольованою[203]. Така ситуація підриває самі основи демократії, що передбачають, що людина стикається із різними думками та є повністю поінформованою, внаслідок чого вона і здатна приймати усвідомлений вибір та приставати на ту чи іншу позицію.
Науковці виявили, що Facebook може впливати на добробут та психічне здоров'я людини. Австралійські вчені Фрост та Ріквуд[204] проаналізували академічні дослідження, що були зроблені з моменту заснування Facebook до 2016 року та вивчали, як соцмережа впливає на психічне здоров'я. Вони виявили, що «використання Facebook було пов'язано з шістьма ключовими сферами психічного здоров'я: залежність від соцмережі, тривога, депресія, сприйняття свого тіла та невпорядковане харчування, зловживання алкоголем та інші проблеми психічного здоров'я»[204]. Серед найбільш поширених ефектів соцмережі[204], такі як почуття ізоляції[205], психологічне виснаження[206], невдоволення власним тілом та потяг до худорлявості[207], занижена самооцінка[208], симптоми депресії та тривога[209], поганий настрій[210], невдоволення стосунками із партнером[211][212].
Останній ефект також підтверджує відомий історик Харарі, стверджуючи, що у гонитві за лайками та схваленням у соцмережі користувачі втрачають справжній досвід та стосунки: «Якщо трапляється щось захоплююче, кишковий інстинкт віруючих у Facebook полягає в тому, щоб витягнути свої смартфони, сфотографувати, опублікувати це в Інтернеті та дочекатися „лайків“. У процесі вони навряд чи звертають увагу на те, що насправді відчувають. Дійсно, те, що вони відчувають, дедалі більше визначається реакцією в Інтернеті, а не фактичним досвідом»; «Нас поглинають наші смартфони та комп'ютери. Нас більше цікавить те, що відбувається в кіберпросторі, ніж те, що відбувається тут. Простіше, ніж будь-коли, поговорити зі своїм двоюрідним братом у Швейцарії, але важче поговорити з чоловіком за сніданком, бо він постійно дивиться на свій смартфон, а не на мене»[187].
У січні 2022 року, Франція оштрафувала Facebook на 60 млн євро за те, що компанія ускладнила можливість відмовитись від онлайн-трекерів[213].
Блокування соціальної мережі Facebook розподіляють на зовнішні та власні (внутрішні). До зовнішнього блокування відносяться спроби блокування мережі, наприклад, владою конкретної країни. До внутрішнього блокування відноситься блокування як самої соціальної мережі, так і блокування окремих акаунтів, що може здійснюватися безпосередньо компанією власника.
Станом на 9 квітня 2024 року мережа Facebook заборонена в наступних країнах: Буркіна-Фасо, Гвінея, Ефіопія, Іран, КНР, М'янма, КНДР, РФ, Туркменістан, Узбекистан[214].
- «Мільярдери мимоволі» (2009) — роман Бена Мезріча про творців Facebook
- Фільм «Соціальна мережа» (2010) — знятий на основі роману «Мільярдери мимоволі»
- Мультсеріал South Park, епізод «You have 0 friends»
- Мультсеріал The Simpsons, 22 сезон, 2 серія
4 жовтня 2021 року під час великого збою соціальних мереж хештеги #facebookdown #instagramdown стали глобальними трендами у Twitter[215].
5 березня 2024 року, увечері, в роботі Facebook, Instagram, Messenger та частково YouTube стався масовий збій. На роботу платформ та програм, а також відсутність доступу до облікових записів почали масово скаржитися користувачі по всьому світу, в тому числі і в Україні[216].
- ↑ Facebook збільшив прибуток на 25 % [Архівовано 4 липня 2018 у Wayback Machine.] forbes.ua, 28 січня 2016
- ↑ а б Alexa - Top sites. www.alexa.com (англійською) . Архів оригіналу за 15 липня 2018. Процитовано 1 грудня 2020.
- ↑ Metz, Cade (7 липня 2014). The Next Big Programming Language You’ve Never Heard Of. Wired (англійська) . Condé Nast. Архів оригіналу за 26 липня 2014. Процитовано 26 липня 2014.
Today, Alexandrescu is a research scientist at Facebook, where he and a team of coders are using D to refashion small parts of the company’s massive operation.
- ↑ Український правопис, 22.05.2019 § 82 2.1.1.2. л) (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 17 вересня 2019. Процитовано 30 грудня 2019.
- ↑ Gebel, Meira (4 лютого 2019). In 15 years Facebook has amassed 2.3 billion users — more than followers of Christianity. Business Insider (англійською) . Архів оригіналу за 9 жовтня 2019.
- ↑ Facebook Reports First Quarter 2022 Results. Facebook Investor Relations. 31 березня 2022. Архів оригіналу за 5 червня 2023. Процитовано 27 квітня 2022.
- ↑ Українська аудиторія Facebook та Instagram. Як змінюється, росте, реагує на рекламу. AIN.UA. 24 вересня 2019. Архів оригіналу за 27 листопада 2020.
- ↑ Кількість користувачів Facebook в Україні досягла 13 мільйонів — дослідження. ms.detector.media. 14 лютого 2019. Архів оригіналу за 10 серпня 2020.
- ↑ а б Увійти у Facebook. Facebook (укр.). Архів оригіналу за 28 жовтня 2021. Процитовано 28 жовтня 2021.
- ↑ Компанія Facebook змінила назву на Meta. 24 Канал (укр.). Архів оригіналу за 28 жовтня 2021. Процитовано 28 жовтня 2021.
- ↑ Більше не Facebook. Цукерберг оголосив про перейменування компанії. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 28 жовтня 2021. Процитовано 28 жовтня 2021.
- ↑ Tabak, Alan J. (9 лютого 2004). Hundreds Register for New Facebook Website. Harvard Crimson. Архів оригіналу за 3 квітня 2005. Процитовано 7 листопада 2008.
- ↑ а б Locke, Laura. «The Future of Facebook» [Архівовано 9 березня 2010 у Wayback Machine.], Time Magazine, July 17, 2007. Retrieved November 13, 2009
- ↑ а б McGirt, Ellen. "Facebook's Mark Zuckerberg: Hacker. Dropout. CEO. " [Архівовано 31 липня 2012 у Archive.is], Fast Company, May 1, 2007. Retrieved November 5, 2009.
- ↑ Kaplan, Katherine (19 листопада 2003). Facemash Creator Survives Ad Board. The Harvard Crimson. Архів оригіналу за 2 березня 2012. Процитовано 5 лютого 2009.
- ↑ Hoffman, Claire (28 червня 2008). The Battle for Facebook. Rolling Stone. Архів оригіналу за 3 липня 2008. Процитовано 5 лютого 2009.
- ↑ Seward, Zachary M. (25 липня 2007). Judge Expresses Skepticism About Facebook Lawsuit. The Wall Street Journal. Архів оригіналу за 15 вересня 2012. Процитовано 30 квітня 2008.
- ↑ Carlson, Nicolas (5 березня 2010). In 2004, Mark Zuckerberg Broke Into A Facebook User's Private Email Account. Business Insider. Архів оригіналу за 26 грудня 2018. Процитовано 5 березня 2010.
- ↑ Brad Stone (28 червня 2008). Judge Ends Facebook’s Feud With ConnectU. The New York Times. Архів оригіналу за 26 грудня 2018. Процитовано 24 грудня 2010.
- ↑ Phillips, Sarah (25 липня 2007). A brief history of Facebook. The Guardian. London. Архів оригіналу за 25 травня 2012. Процитовано 7 березня 2008.
- ↑ а б Press Room. Facebook. 1 січня 2007. Архів оригіналу за 15 липня 2009. Процитовано 5 березня 2008.
- ↑ Rosmarin, Rachel (11 вересня 2006). Open Facebook. Forbes. Архів оригіналу за 23 березня 2019. Процитовано 13 червня 2008.
- ↑ Online network created by Harvard students flourishes. The Tufts Daily. Архів оригіналу за 2 березня 2012. Процитовано 21 серпня 2009.
- ↑ Facebook Logo History, Meaning and Evolution. Master Bundles (амер.). 10 лютого 2022. Архів оригіналу за 12 квітня 2022. Процитовано 12 квітня 2022.
- ↑ Rosen, Ellen (26 травня 2005). Student's Start-Up Draws Attention and $13 Million. The New York Times. Архів оригіналу за 12 травня 2011. Процитовано 18 травня 2009.
- ↑ Why you should beware of Facebook. The Age. Melbourne. 20 січня 2008. Архів оригіналу за 26 грудня 2018. Процитовано 30 квітня 2008.
- ↑ Williams, Chris (1 жовтня 2007). Facebook wins Manx battle for face-book.com. The Register. Архів оригіналу за 2 березня 2012. Процитовано 13 червня 2008.|
- ↑ Zuckerberg, Mark (26 серпня 2008). Our First 100 Million. Facebook. Процитовано 3 травня 2013.
- ↑ Zuckerberg, Mark (8 квітня 2009). 200 Million Strong. Facebook. Процитовано 3 травня 2013.
- ↑ Zuckerberg, Mark (15 вересня 2009). 300 Million and On. Facebook. Процитовано 3 травня 2013.
- ↑ Announcement. Facebook. Процитовано 26 червня 2010.
- ↑ Zuckerberg, Mark (21 липня 2010). 500 Million Stories. Facebook. Процитовано 3 травня 2013.
- ↑ Socialbakers employee (30 травня 2011). Facebook is globally closing in to 700 million users!. Socialbakers.
- ↑ Ostrow, Adam (22 вересня 2011). Facebook Now Has 800 Million Users. Mashable. Процитовано 26 вересня 2011.
- ↑ Cohen, Noam (24 квітня 2012). The Breakfast Meeting: Grilling for James Murdoch, and Facebook Tops 900 Million Users. The New York Times. Процитовано 24 квітня 2012.
- ↑ Fowler, Geoffrey A. (4 жовтня 2012). Facebook: One Billion and Counting. The Wall Street Journal. Dow Jones. Процитовано 7 лютого 2014.
...reached the milestone of one billion monthly active members on Sept. 14.
- ↑ Facebook Reports First Quarter 2013 Results. Facebook. 1 травня 2013. Процитовано 2 травня 2013.
- ↑ Facebook Reports Fourth Quarter and Full Year 2013 Results. Facebook. 29 січня 2014. Процитовано 7 лютого 2014.
- ↑ Facebook Reports Fourth Quarter and Full Year 2014 Results. Investor Relations. Facebook. 28 січня 2015.
- ↑ Dempsey, Laura (3 серпня 2006). Facebook is the go-to Web site for students looking to hook up. Dayton Daily News.
- ↑ Lerer, Lisa (25 січня 2007). Why MySpace Doesn't Card. Forbes. Архів оригіналу за 2 червня 2008. Процитовано 13 червня 2008.
- ↑ Lacy, Sarah (12 вересня 2006). Facebook: Opening the Doors Wider. BusinessWeek. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 9 березня 2008.
- ↑ а б Abram, Carolyn (26 вересня 2006). Welcome to Facebook, everyone. Facebook. Архів оригіналу за 11 січня 2019. Процитовано 8 березня 2008.
- ↑ Terms of Use. Facebook. 15 листопада 2007. Архів оригіналу за 18 червня 2019. Процитовано 5 березня 2008.
- ↑ Facebook and Microsoft Expand Strategic Alliance. Microsoft. 24 жовтня 2007. Архів оригіналу за 2 березня 2012. Процитовано 8 листопада 2007.
- ↑ Facebook Stock For Sale. BusinessWeek. Архів оригіналу за 2 березня 2012. Процитовано 6 серпня 2008.
- ↑ Press Releases. Facebook. 30 листопада 2008. Архів оригіналу за 15 вересня 2012. Процитовано 30 листопада 2008.
- ↑ Facebook 'cash flow positive,' signs 300M users. Cbc.ca. 16 вересня 2009. Архів оригіналу за 26 грудня 2018. Процитовано 23 березня 2010.
- ↑ Facebook Becomes Third Biggest US Web Company http://www.thejakartaglobe.com/technology/facebook-becomes-third-biggest-us-web-company/406751] [Архівовано 3 грудня 2010 у Wayback Machine.]
- ↑ Facebook стал дороже, чем eBay, Yahoo и Time Warner. Архів оригіналу за 4 серпня 2012. Процитовано 3 січня 2011.
- ↑ Facebook Reaches Top Ranking in US. Архів оригіналу за 2 березня 2012.
- ↑ Сайт знакомств украл лица и имена 250 тысяч пользователей Facebook: Авторы портала скопировали аккаунты для того, чтобы доказать на сколько переоценивают социальную сеть, 07.02.2011, «Комсомольська правда» в Україні [Архівовано 8 лютого 2011 у Wayback Machine.]
- ↑ а б IPO Facebook: Цукерберг став заможнішим від засновників Google [Архівовано 17 жовтня 2016 у Wayback Machine.] korrespondent.net, 18 травня 2012
- ↑ Відвідуваність Facebook вперше досягла мільярда осіб на добу. zaxid.net. 28 серпня2015. Архів оригіналу за 18 вересня 2015. Процитовано 28 серпня 2015.
- ↑ Кількість користувачів фейсбука перевищила 1,71 мільярда [Архівовано 7 квітня 2019 у Wayback Machine.] УНІАН, 28.07.2016
- ↑ а б Украинский Facebook вырос до 10 млн пользователей. AIN.UA. Архів оригіналу за 31 липня 2017. Процитовано 31 липня 2017.
- ↑ Facebook MAU worldwide 2020. Statista (англ.). Архів оригіналу за 14 лютого 2017. Процитовано 25 грудня 2020.
- ↑ Ольга Карпенко (01 серпня 2017). «Боты придумали собственный язык, поэтому Facebook их отключил» — что случилось на самом деле. ain.ua. Архів оригіналу за 7 серпня 2017. Процитовано 07 серпня 2017.
- ↑ Matthew Field (01 серпня 2017). Facebook shuts down robots after they invent their own language. The Telegraph. Архів оригіналу за 7 серпня 2017. Процитовано 07 серпня 2017.
- ↑ Facebook вимкнув систему штучного інтелекту: боти винайшли свою мову. УНІАН. 1 серпня 2017. Архів оригіналу за 5 серпня 2017. Процитовано 5 серпня 2017.
- ↑ Facebook впервые отчитался о работе искусственного интеллекта сети. С начала года ИИ распознал и удалил 583 млн фиктивных аккаунтов. ЛБ. Архів оригіналу за 21 травня 2018. Процитовано 21 травня 2018.
- ↑ Facebook запретил рекламу криптовалют, ICO и всего, что с ними связано [Архівовано 18 липня 2018 у Wayback Machine.], ІТС, 31.01.2018
- ↑ Facebook передумала и сняла запрет на рекламу криптовалют спустя полгода после его введения [Архівовано 18 липня 2018 у Wayback Machine.], ІТС, 27.06.2018
- ↑ Statt, Nick (30 квітня 2019). Facebook CEO Mark Zuckerberg says the "future is private". The Verge (англ.). Архів оригіналу за 21 лютого 2021. Процитовано 12 квітня 2022.
- ↑ Facebook pivots to what it wishes it was. TechCrunch (амер.). Процитовано 12 квітня 2022.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання) - ↑ Facebook переживає найсерйозніший збій з 2008 року. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 4 жовтня 2021.
- ↑ Subin, Samantha (4 жовтня 2021). Facebook is suffering its worst outage since 2008. CNBC (англ.). Архів оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 4 жовтня 2021.
- ↑ Масштабний збій Facebook: компанія спробує вручну перезапустити свої сервери у Каліфорнії. 24 Канал (укр.). Архів оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 4 жовтня 2021.
- ↑ Log into Facebook. Facebook (англ.). Архів оригіналу за 5 жовтня 2021. Процитовано 5 жовтня 2021.
- ↑ Цукерберг вибачився перед користувачами за збій в роботі Facebook. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 5 жовтня 2021. Процитовано 5 жовтня 2021.
- ↑ Уступив місце в списку найбагатших людей: Цукерберг втратив мільярди через збій в Facebook. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 5 жовтня 2021. Процитовано 5 жовтня 2021.
- ↑ Zuckerberg Loses $6 Billion in Hours as Facebook Plunges. finance.yahoo.com (амер.). Архів оригіналу за 5 жовтня 2021. Процитовано 5 жовтня 2021.
- ↑ Падіння акцій і ремонт серверів вручну: чим закінчився глобальний збій соцмереж. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 5 жовтня 2021. Процитовано 5 жовтня 2021.
- ↑ Facebook вперше в історії не виріс за кількістю активних користувачів. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 3 лютого 2022. Процитовано 3 лютого 2022.
- ↑ Facebook isn’t growing anymore. TechCrunch (амер.). Процитовано 3 лютого 2022.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url (посилання) - ↑ Facebook разрешает сообщения с призывами к смерти Путина, — Reuters. Архів оригіналу за 11 березня 2022. Процитовано 11 березня 2022.
- ↑ Российский суд запретил Facebook и Instagram. Fontanka.ru. 21 марта 2022. Архів оригіналу за 21 березня 2022. Процитовано 21 березня 2022.
- ↑ Product Overview FAQ: Facebook Ads. Facebook. Архів оригіналу за 28 лютого 2008. Процитовано 10 березня 2008.
- ↑ Story, Louise (10 березня 2008). To Aim Ads, Web Is Keeping Closer Eye on You. The New York Times. Архів оригіналу за 25 травня 2019. Процитовано 9 березня 2008.
- ↑ Cluley, Graham (1 лютого 2010). Revealed: Which social networks pose the biggest risk?. Sophos. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 12 липня 2010.
- ↑ Facebook May Revamp Beacon. BusinessWeek. 28 листопада 2007. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Google AdWords Click Through Rates Per Position. AccuraCast. 9 жовтня 2009. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Denton, Nick (7 березня 2007). Facebook 'consistently the worst performing site'. Gawker. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Arrington, Michael (26 квітня 2006). Facebook Goes Beyond College, High School Markets. TechCrunch. Процитовано 13 липня 2010.
- ↑ Schonfeld, Erick (31 січня 2008). Facebook Finances Leaked. TechCrunch. Процитовано 13 липня 2010.
- ↑ Arrington, Michael (19 травня 2009). Facebook Turns Down $8 billion Valuation Term Sheet, Claims 2009 Revenues Will Be $550 million. TechCrunch. Процитовано 13 липня 2010.
- ↑ Tsotsis, Alexia (5 січня 2011). Report: Facebook Revenue Was $777 Million In 2009, Net Income $200 Million. TechCrunch. Процитовано 5 січня 2011.
- ↑ Womack, Brian (16 грудня 2010). Facebook 2010 Sales Said Likely to Reach $2 Billion, More Than Estimated. Bloomberg. Процитовано 5 січня 2011.
- ↑ Facebook Reports Fourth Quarter and Full Year 2012 Results. Facebook. 30 січня 2013. Процитовано 7 лютого 2014.
- ↑ а б Facebook Reports Fourth Quarter and Full Year 2013 Results. Facebook. 29 січня 2014. Процитовано 7 лютого 2014.
- ↑ Facebook Reports Fourth Quarter and Full Year 2014 Results. Facebook. Процитовано 27 травня 2015.
- ↑ Facebook Reports Fourth Quarter and Full Year 2015 Results. Facebook. Процитовано 13 березня 2016.
- ↑ Facebook Says Click Through Rates Do Not Match Those At Google. TechPulse 360. 12 серпня 2009. Архів оригіналу за 22 серпня 2010. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Leggatt, Helen (16 липня 2007). Advertisers disappointed with Facebook's CTR. BizReport. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Klaassen, Abbey (13 серпня 2009). Facebook's Click-Through Rates Flourish... for Wall Posts. AdAge. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Involver Delivers Over 10x the Typical Click-Through Rate for Facebook Ad Campaigns. Press release. 31 липня 2008. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Walsh, Mark (15 червня 2010). Study: Video Ads On Facebook More Engaging Than Outside Sites. MediaPost. Архів оригіналу за 16 вересня 2011. Процитовано 18 липня 2010.
- ↑ Facebook Factsheet. Архів оригіналу за 8 квітня 2011. Процитовано 21 листопада 2010.
- ↑ Facebook's friend in Russia. CNN. 4 жовтня 2010. Архів оригіналу за липень 20, 2013. Процитовано 18 грудня 2010.
- ↑ David Kirkpatrick. The Facebook Effect. с. 322. ISBN 1439102112.
- ↑ McCarthy, Caroline (11 травня 2008). As Facebook goes corporate, Mark Zuckerberg loses an early player. CNET.com. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 12 липня 2010.
- ↑ Facebook за $1 млрд купує Instagram [Архівовано 17 жовтня 2016 у Wayback Machine.] korrespondent.net, 9 квітня 2012
- ↑ Post by Mark Zuckerberg on Facebook [Архівовано 26 серпня 2014 у Wayback Machine.] facebook.com, March 25, 2014
- ↑ Facebook купила за 2 мільярди розробника окуляр віртуальної реальності. Фото [Архівовано 17 жовтня 2016 у Wayback Machine.] epravda.com.ua, 26 березня 2014
- ↑ Facebook Closes $19 Billion WhatsApp Deal. Forbes. Архів оригіналу за 19 жовтня 2016. Процитовано 10 квітня 2016.
- ↑ Facebook купує WhatsApp у вихідця з України [Архівовано 17 жовтня 2016 у Wayback Machine.] korrespondent.net, 20 лютого 2014
- ↑ Facebook купив популярний білоруський стартап [Архівовано 17 жовтня 2016 у Wayback Machine.] mediasapiens.ua, 10 березня 2016
- ↑ Торкнеться тисяч співробітників. У Facebook анонсували масштабні звільнення. РБК-Украина (укр.). Процитовано 7 листопада 2022.
- ↑ Прибуток Facebook зріс майже втричі [Архівовано 7 липня 2018 у Wayback Machine.] depo.ua, 28 квітня 2016
- ↑ Капіталізація Facebook знизилась до 600 мільярдів доларів. Економічна правда (укр.). Архів оригіналу за 10 лютого 2022. Процитовано 10 лютого 2022.
- ↑ Facebook став найпопулярнішою соцмережею в Україні [Архівовано 19 вересня 2017 у Wayback Machine.] espreso.tv, 8.08.2017
- ↑ "Facebook" - единственная соцсеть в Украине, входящая в ТОП-10 интернет-ресурсов по популярности. Архів оригіналу за 24 червня 2018.
- ↑ Instagram вперше випередив Facebook за кількістю користувачів в Україні – дослідження. Економічна Правда. 20 січня 2022. Архів оригіналу за 18 лютого 2022. Процитовано 18 лютого 2022.
- ↑ Edit Your Profile. Facebook. Архів оригіналу за 27 лютого 2008. Процитовано 7 березня 2008.
- ↑ Search Privacy. Facebook. Архів оригіналу за 25 серпня 2008. Процитовано 13 червня 2009.
- ↑ Barton, Zoe (28 квітня 2006). Facebook goes corporate. ZDNet. Архів оригіналу за 26 травня 2008. Процитовано 9 березня 2008.
- ↑ Choose Your Privacy Settings. Facebook. Архів оригіналу за 17 серпня 2014. Процитовано 10 вересня 2009.
- ↑ Stone, Brad (25 травня 2007). Facebook Expands Into MySpace’s Territory. The New York Times. Архів оригіналу за 18 вересня 2018. Процитовано 8 березня 2008.
- ↑ Ciccone, David (7 травня 2009). Facebook Connect fully integrated into Mobility Today. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 10 вересня 2010.
- ↑ Sullivan, Mark (24 липня 2007). Is Facebook the New MySpace?. PC World. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 30 квітня 2008.
- ↑ а б Der, Kevin. Facebook is off-the-wall. Facebook. Архів оригіналу за 23 серпня 2011. Процитовано 30 липня 2007.
- ↑ Inbox, Messages and Pokes. Facebook. Архів оригіналу за 13 вересня 2008. Процитовано 9 березня 2008.
- ↑ The Facebook Gifts. Facebook. Архів оригіналу за 27 квітня 2011. Процитовано 5 березня 2008.
- ↑ Ramadge, Andrew (26 листопада 2007). Facebook is... reconsidering the word "is". News Limited. Архів оригіналу за 28 листопада 2007. Процитовано 8 березня 2008.
- ↑ Sanghvi, Ruchi (6 вересня 2006). Facebook Gets a Facelift. Facebook. Архів оригіналу за 10 червня 2011. Процитовано 11 лютого 2008.
- ↑ Facebook: Celebrate Your Birthday Every Day. Архів оригіналу за 23 липня 2014. Процитовано 9 березня 2010.
- ↑ Lacy, Sarah (8 вересня 2006). Facebook Learns from Its Fumble. BusinessWeek. Архів оригіналу за 8 лютого 2008. Процитовано 28 червня 2008.
- ↑ Gonsalves, Antone (8 вересня 2006). Facebook Founder Apologizes In Privacy Flap; Users Given More Control. InformationWeek. Архів оригіналу за 27 червня 2013. Процитовано 28 червня 2008.
- ↑ US patent 7669123
- ↑ US Patent No. 7669123. Social Media. 1 березня 2010. Архів оригіналу за травня 15, 2011. Процитовано 9 березня 2010.
- ↑ «Facebook's news-feed patent could mean lawsuits» [Архівовано 20 квітня 2010 у Wayback Machine.]. CNN. Retrieved July 12, 2010.
- ↑ Вперше за 15 років. Facebook змінив новинну стрічку. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 16 лютого 2022.
- ↑ Clark, Mitchell (15 лютого 2022). Facebook drops ‘News’ from ‘News Feed’. The Verge (англ.). Архів оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 16 лютого 2022.
- ↑ https://twitter.com/facebookapp/status/1493633545444675589. Twitter (укр.). Архів оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 16 лютого 2022.
- ↑ Arrington, Michael (24 травня 2007). Facebook Launches Facebook Platform; They are the Anti-MySpace. TechCrunch. Архів оригіналу за 27 червня 2013. Процитовано 28 червня 2008.
- ↑ Share More Memories with Larger Photo Albums. Архів оригіналу за 10 травня 2011. Процитовано 4 січня 2010.
- ↑ Upload: 60 or 200 photos in the same album?. Архів оригіналу за 2 лютого 2010. Процитовано 25 січня 2009.
- ↑ How can I add more than 60 photos to an album?. Архів оригіналу за 2 лютого 2010. Процитовано 25 січня 2009.
- ↑ Example of album from a regular user with a 200-photo limit. Архів оригіналу за 18 вересня 2018. Процитовано 25 січня 2009.
- ↑ Photos. Facebook. Архів оригіналу за 9 вересня 2012. Процитовано 15 березня 2008.
- ↑ April 6, 2008 Press Release (Пресреліз). Facebook. 6 квітня 2008. Архів оригіналу за 1 червня 2011. Процитовано 11 квітня 2008.
- ↑ Eugene (14 травня 2008). Facebook Chat. Facebook. Архів оригіналу за 31 липня 2008. Процитовано 2 червня 2008.
- ↑ Give gifts on Facebook!. Facebook. Архів оригіналу за 21 липня 2011. Процитовано 15 березня 2008.
- ↑ Gifts. Facebook. Архів оригіналу за 27 листопада 2012. Процитовано 15 березня 2008.
- ↑ The Marketplace Is Open... Facebook. Архів оригіналу за 14 листопада 2010. Процитовано 15 березня 2008.
- ↑ McCarthy, Caroline (13 травня 2007). Hands-on with Facebook Marketplace. CNET. Архів оригіналу за 29 серпня 2021. Процитовано 15 березня 2008.
- ↑ DiPersia, Blaise (9 червня 2009). Coming Soon: Facebook Usernames. Архів оригіналу за 28 вересня 2010. Процитовано 13 червня 2009.
- ↑ Gabbatt, Adam; Arthur, Charles (15 листопада 2010). Facebook mail: it might kill Gmail, but 'it's not email'. The Guardian. London. Архів оригіналу за 20 квітня 2013. Процитовано 28 січня 2011.
- ↑ Facebook launches new messaging system – San Jose Mercury News. Mercurynews.com. Архів оригіналу за 6 листопада 2011. Процитовано 13 січня 2011.
- ↑ Facebook робить нову революцію в онлайні: відкрито доступ до сервісу відеотрансляцій наживо всім користувачам. Watcher. Архів оригіналу за 31 липня 2017. Процитовано 31 липня 2017.
- ↑ FDLX.com, Новостной бизнес портал Украины. В Facebook объявили о запуске аналога YouTube – платформы Watch с профессиональным контентом - Новости fdlx.com. Бизнес-портал fdlx.com (ru-RU) . Архів оригіналу за 12 серпня 2017. Процитовано 12 серпня 2017.
- ↑ Facebook запускає функцію підписок: як вона працюватиме. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 5 листопада 2021. Процитовано 5 листопада 2021.
- ↑ Увійти у Facebook. Facebook (укр.). Архів оригіналу за 5 листопада 2021. Процитовано 5 листопада 2021.
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 18 листопада 2010. Процитовано 1 листопада 2010.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ ULD to website owners: „Deactivate Facebook web analytics“. ULD. 19 серпня 2011. Архів оригіналу за 24 квітня 2016. Процитовано 6 травня 2016.(англ.)
- ↑ За кнопку Like от Facebook будут штрафовать на 50 тыс. євро. Архів оригіналу за 14 липня 2012.(рос.)
- ↑ Facebook оштрафували на рекордну суму. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 24 липня 2019. Процитовано 24 липня 2019.
- ↑ Welle (www.dw.com), Deutsche. Facebook у США оштрафували на рекордні п'ять мільярдів доларів | DW | 24.07.2019. DW.COM (укр.). Архів оригіналу за 24 липня 2019. Процитовано 24 липня 2019.
- ↑ Facebook допустив витік даних користувачів. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 7 листопада 2019. Процитовано 7 листопада 2019.
- ↑ Дані 533 мільйонів користувачів Facebook опубліковано у відкритому доступі. Tokar.ua. 4 квітня 2021. Архів оригіналу за 4 квітня 2021. Процитовано 4 квітня 2021.
- ↑ ЗМІ повідомили про найбільший в історії "злив" даних користувачів Facebook. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 4 жовтня 2021.
- ↑ Data of Over 1.5 Billion Facebook Users Sold on Hacker Forum. www.privacyaffairs.com (амер.). 2021-10-04GMT+000007:10:41+00:00. Архів оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 4 жовтня 2021.
- ↑ Facebook відмовляється від використання системи розпізнавання обличчя: причина. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 5 листопада 2021. Процитовано 5 листопада 2021.
- ↑ Dang, Sheila; Culliford, Elizabeth (3 листопада 2021). Facebook will shut down facial recognition system. Reuters (англ.). Архів оригіналу за 5 листопада 2021. Процитовано 5 листопада 2021.
- ↑ Соцмережа Facebook відключила важливу функцію: як це вплине на користувачів. 24 Канал (укр.). Архів оригіналу за 5 листопада 2021. Процитовано 5 листопада 2021.
- ↑ Через збір даних користувачів: Британія через суд вимагає від Meta 3 млрд доларів. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 16 лютого 2022.
- ↑ Bloomberg - Are you a robot?. www.bloomberg.com. Архів оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 16 лютого 2022.
- ↑ Європа відповіла на погрози Meta закрити Facebook та Instagram в ЄС: що сказали міністри. 24 Канал (укр.). Архів оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 16 лютого 2022.
- ↑ Instagram та Facebook можуть заблокувати в Європі. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 16 лютого 2022.
- ↑ На Цукерберга подає до суду штат Техас. РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- ↑ Bienasz, Gabrielle. Texas is suing Meta for violating state privacy laws with its former facial-recognition program. Business Insider (амер.). Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- ↑ Стаття 68 GDPR. Європейська рада із захисту даних
- ↑ В ЄС заборонили Meta збирати дані користувачів для персоналізації реклами. // Автор: Анастасія Рябоконь. 01.11.2023, 18:10
- ↑ а б Mark Zuckerberg Loses $7 Billion as Companies Drop Facebook Ads. Bloomberg.com (англ.). 27 червня 2020. Архів оригіналу за 13 січня 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Tyko, Kelly. Facebook advertising boycott list: Companies halting ads include Unilever, Coca-Cola, Verizon, Ben & Jerry's. USA TODAY (амер.). Архів оригіналу за 10 січня 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Verizon is pulling its advertising from Facebook (амер.). Архів оригіналу за 29 червня 2020. Процитовано 28 червня 2020.
- ↑ Rodriguez, Megan Graham,Salvador (7 липня 2020). Facebook meeting with civil rights groups 'a disappointment,' ad boycott organizers say. CNBC (англ.). Архів оригіналу за 19 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Mark Zuckerberg. www.facebook.com (укр.). Архів оригіналу за 8 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Romm, Tony; Stanley-Becker, Isaac; Dwoskin, Elizabeth. Facebook bans ‘STOP THE STEAL’ group Trump allies were using to organize protests against vote counting. Washington Post (амер.). ISSN 0190-8286. Архів оригіналу за 10 листопада 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Media, P. A. (2 травня 2020). YouTube deletes conspiracy theorist David Icke's channel. The Guardian (брит.). ISSN 0261-3077. Архів оригіналу за 13 листопада 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Combating COVID-19 Misinformation Across Our Apps. About Facebook (амер.). 25 березня 2020. Архів оригіналу за 27 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ April 2020 Coordinated Inauthentic Behavior Report. About Facebook (амер.). 5 травня 2020. Архів оригіналу за 11 травня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ MediaSapiens (6 травня 2020). Facebook видалила близько сотні облікових записів, повʼязаних з Росією та окупованим Кримом. ms.detector.media (укр.). Архів оригіналу за 13 квітня 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ а б Рекламний бойкот Facebook: як Цукерберг порушує права людини. Mind.ua (укр.). Архів оригіналу за 8 серпня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Fanning the flames of hate - new research on links between social media and hate crime. warwick.ac.uk. Архів оригіналу за 27 листопада 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Facebook. www.facebook.com. Архів оригіналу за 4 січня 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ а б в г д Subscribe to read | Financial Times. www.ft.com. Архів оригіналу за 22 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ а б в Бондар, Андрій (3 червня 2015). Андрій Бондар: Цензура у Facebook, або Тінь злобного карлика. Deutsche Welle. Архів оригіналу за 1 березня 2022. Процитовано 31 березня 2022.
- ↑ Facebook заблокував сторінку Михайла Макарука. Детектор медіа. 23 квітня 2021. Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 25 січня 2022.
- ↑ Facebook заблокував профіль журналіста Яніцького. Детектор медіа. 4 квітня 2021. Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 25 січня 2022.
- ↑ Facebook вводит новые правила для политической рекламы. BBC News Русская служба (рос.). Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ An Update On Information Operations On Facebook. About Facebook (амер.). 6 вересня 2017. Архів оригіналу за 25 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Mark Zuckerberg. www.facebook.com (укр.). Архів оригіналу за 11 листопада 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Facebook rejects over 2 million ads ahead of US election. Facebook rejects over 2 million ads ahead of US election (англ.). Архів оригіналу за 2 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ MediaSapiens (18 жовтня 2020). Facebook заблокував 2,2 млн рекламних оголошень за спроби втручання у вибори в США. ms.detector.media (укр.). Архів оригіналу за 21 березня 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Zuckerberg, Mark. Mark Zuckerberg: Historic Facebook campaign will boost voter registration, turnout and voices. USA TODAY (амер.). Архів оригіналу за 9 січня 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Mark Zuckerberg. www.facebook.com (укр.). Архів оригіналу за 1 листопада 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Staff, Reuters (6 листопада 2020). Facebook removes 'inauthentic' networks spanning 8 nations. Reuters (англ.). Архів оригіналу за 7 грудня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ MediaSapiens (6 листопада 2020). Facebook видалила кілька мереж, які поширюють фейки. Серед них — ботоферма Юлії Тимошенко. ms.detector.media (укр.). Архів оригіналу за 17 січня 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ У Чувашії затримали блогера за нібито коментар у Facebook про російську владу та Третій рейх. detector.media (укр.). 7 жовтня 2018. Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Суд у Криму оштрафував кримськотатарську активістку Салієву за репост у Фейсбуці. Радіо Свобода (укр.). Архів оригіналу за 23 жовтня 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Adee, Sally. How can Facebook and its users burst the 'filter bubble'?. New Scientist (амер.). Архів оригіналу за 29 листопада 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Алгоритми та інформаційні бульбашки (укр.), архів оригіналу за 30 листопада 2021, процитовано 26 грудня 2020
- ↑ а б в Frost, Rachel L.; Rickwood, Debra J. (1 листопада 2017). A systematic review of the mental health outcomes associated with Facebook use. Computers in Human Behavior (англ.). Т. 76. с. 576—600. doi:10.1016/j.chb.2017.08.001. ISSN 0747-5632. Архів оригіналу за 5 грудня 2017. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Al-Dubai, Sami Abdo Radman; Ganasegeran, Kurubaran; Al-Shagga, Mustafa Ahmed Mahdi; Yadav, Hematram; Arokiasamy, John T. (28 грудня 2013). Adverse Health Effects and Unhealthy Behaviors among Medical Students Using Facebook. The Scientific World Journal (англ.). doi:10.1155/2013/465161. ISSN 1537-744X. PMC 3888741. PMID 24453859. Архів оригіналу за 24 лютого 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з PMC з іншим форматом (посилання) Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом (посилання) - ↑ Chen, Wenhong; Lee, Kye-Hyoung (7 червня 2013). Sharing, Liking, Commenting, and Distressed? The Pathway Between Facebook Interaction and Psychological Distress. Cyberpsychology, Behavior, and Social Networking. Т. 16, № 10. с. 728—734. doi:10.1089/cyber.2012.0272. ISSN 2152-2715. Архів оригіналу за 24 лютого 2021. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Fardouly, Jasmine; Vartanian, Lenny R. (1 січня 2015). Negative comparisons about one's appearance mediate the relationship between Facebook usage and body image concerns. Body Image (англ.). Т. 12. с. 82—88. doi:10.1016/j.bodyim.2014.10.004. ISSN 1740-1445. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Kalpidou, Maria; Costin, Dan; Morris, Jessica (30 грудня 2010). The Relationship Between Facebook and the Well-Being of Undergraduate College Students. Cyberpsychology, Behavior, and Social Networking. Т. 14, № 4. с. 183—189. doi:10.1089/cyber.2010.0061. ISSN 2152-2715. Архів оригіналу за 14 листопада 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Journals, Newspapers & E-books: Library: University of Canberra. zh9bf5sp6t.search.serialssolutions.com. Архів оригіналу за 12 квітня 2022. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Fardouly, Jasmine; Diedrichs, Phillippa C.; Vartanian, Lenny R.; Halliwell, Emma (1 березня 2015). Social comparisons on social media: The impact of Facebook on young women's body image concerns and mood. Body Image (англ.). Т. 13. с. 38—45. doi:10.1016/j.bodyim.2014.12.002. ISSN 1740-1445. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Elphinston, Rachel A.; Noller, Patricia (6 травня 2011). Time to Face It! Facebook Intrusion and the Implications for Romantic Jealousy and Relationship Satisfaction. Cyberpsychology, Behavior, and Social Networking. Т. 14, № 11. с. 631—635. doi:10.1089/cyber.2010.0318. ISSN 2152-2715. Архів оригіналу за 6 лютого 2020. Процитовано 26 грудня 2020.
- ↑ Kross, Ethan; Verduyn, Philippe; Demiralp, Emre; Park, Jiyoung; Lee, David Seungjae; Lin, Natalie; Shablack, Holly; Jonides, John; Ybarra, Oscar (14 серп. 2013). Facebook Use Predicts Declines in Subjective Well-Being in Young Adults. PLOS ONE (англ.). Т. 8, № 8. с. e69841. doi:10.1371/journal.pone.0069841. ISSN 1932-6203. PMC 3743827. PMID 23967061. Архів оригіналу за 8 квітня 2022. Процитовано 26 грудня 2020.
{{cite news}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з PMC з іншим форматом (посилання) Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом (посилання) - ↑ Нав'язували cookies: Франція оштрафувала Google та Facebook на понад 200 мільйонів євро. 24 Канал (укр.). Архів оригіналу за 7 січня 2022. Процитовано 7 січня 2022.
- ↑ В яких країнах заборонені Facebook, YouTube, TikTok й інші популярні соцмережі та платформи. 09.04.2024, 17:30
- ↑ Не працює Facebook, Instagram та WhatsApp. Все про великий збій соцмереж. bbc.com (англ.). BBC. 4 жовтня 2021. Архів оригіналу за 5 жовтня 2021. Процитовано 5 жовтня 2021.
- ↑ Facebook відновив роботу, компанія Meta продовжує усувати інші несправності. 05.03.2024, 19:05
- facebook.com — офіційний сайт «Facebook».