Ядлива гъба – Уикипедия
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/Champignons_Agaricus.jpg/220px-Champignons_Agaricus.jpg)
Ядливата гъба се консумира от хората, като храна заради хранителната ѝ стойност. Има много ядливи гъби, които редовно се отглеждат и събират в световен мащаб. Гъбите имат специфичен вкус и мирис, някои от тях са деликатеси и имат по-висока цена. Ядливи гъби популярно се нарича плодното тяло на висшите гъби.
Видове ядливи гъби
[редактиране | редактиране на кода]Култивирани гъби
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Pleurotus_ostreatus_-_lindsey.jpg/220px-Pleurotus_ostreatus_-_lindsey.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/AD2009Sep13_Boletus_edulis_01.jpg/220px-AD2009Sep13_Boletus_edulis_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Chanterelles3.jpg/220px-Chanterelles3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Lepista_nuda_60878.jpg/220px-Lepista_nuda_60878.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Craterellus_cornucopioides2.jpg/220px-Craterellus_cornucopioides2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Agaricus_campestris.jpg/220px-Agaricus_campestris.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Amanita_rubescens_01.jpg/220px-Amanita_rubescens_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Xerocomellus_chrysenteron_LC0072.jpg/220px-Xerocomellus_chrysenteron_LC0072.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/Gyroporus_castaneus.jpg/220px-Gyroporus_castaneus.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Langermannia_gigantea.jpg/220px-Langermannia_gigantea.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Fistulina_hepatica012.jpg/220px-Fistulina_hepatica012.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Laetiporus_sulphureus_%28Chicken_of_the_woods%29_on_an_oak_tree_-_20070921.jpg/220px-Laetiporus_sulphureus_%28Chicken_of_the_woods%29_on_an_oak_tree_-_20070921.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Parasol_qtl3.jpg/220px-Parasol_qtl3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Polyporus_squamosus_82911.jpg/220px-Polyporus_squamosus_82911.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Slippery_Jack.jpg/220px-Slippery_Jack.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/Marasmius_oreades_-_Lindsey.jpg/220px-Marasmius_oreades_-_Lindsey.jpg)
- Agaricus bisporus
- Auricularia polytricha
- Зимна припънка (Flammulina velutipes)
- Hypsizygus tessulatus
- Lentinus edodes – Шийтаке
- Видовете от род Pleurotus
- Pleurotus cornucopiae
- Pleurotus eryngii
- Кладница (Pleurotus ostreatus)
- Rhizopus oligosporus
- Sparassis crispa
- Tremella fuciformis
- Видове от род Трюфел (Tuber)
- Tuber aestivum
- Бял трюфел (Tuber magnatum)
- Tuber melanosporum
- T. melanosporum x T. magnatum
- Видовете от род Terfezia
- Ustilago maydis
- Volvariella volvacea
Диви гъби
[редактиране | редактиране на кода]За търговски цели
[редактиране | редактиране на кода]- Обикновена манатарка (Boletus edulis)
– има отровен двойник: Дяволска гъба
- Пачи крак (Cantharellus cibarius)
– има отровен двойник: Горчива миризливка
- Сивожълт пачи крак (Craterellus tubaeformis)
- Виолетка (Clitocybe nuda)
- Скрежовка (Cortinarius caperatus)
- Тръбенка (Craterellus cornucopioides)
- Grifola frondosa
- Hericium erinaceus
- Жълта рогачка (Hydnum repandum)
- Обикновена млечница (Lactarius deliciosus)
– има отровен двойник: Лъжлива млечница
- Смръчкула (Morchella)
- Обикновена смръчкула (Morchella esculenta)
- Островърха смръчкула (Morchella conica)
- Обикновена смръчкула (Morchella esculenta)
- Tricholoma matsutake
- Видове от род Трюфел (Tuber)
Други
[редактиране | редактиране на кода]- Анасонова печурка (Agaricus arvensis)
– има отровен двойник: Бяла и Зелена мухоморка
- Кафява горска печурка (Agaricus silvaticus)
- Полска печурка (Agaricus campestris)
– има отровен двойник: Бяла и Зелена мухоморка
- Дребна печурка (Agaricus comptulus)
– има отровен двойник: Зелена мухоморка
- Булка (Amanita caesarea)
– има отровен двойник: Червена мухоморка
- Жълта мухоморка (Amanita citrina)
- Сива мухоморка (Amanita vaginata)
- Бисерна гъба (Amanita rubescens)
– има отровен двойник: Петниста мухоморка
- Обикновена (Armillaria mellea)
– има отровен двойник: Лъжлива пънчушка
- Кичуреста пънчушка (Kuehneromyces mutabilis)
– има отровен двойник: Лъжлива пънчушка
- Бронзова манатарка (Boletus aereus)
- Канеленокафява манатарка (Boletus badius)
- Мрежеста манатарка (Boletus chrysenteron)
- Кадифена манатарка (Boletus subtomentosus)
- Червеностъблена манатарка (Boletus luridiformis)
– има отровен двойник: Дяволска гъба
- Огнена манатарка (Boletus luridus)
– има отровен двойник: Дяволска гъба
- Хлебна манатарка (Boletus regius)
- Кестенява манатарка (Gyroporus castaneus)
- Синкава манатарка (Gyroporus cyanescens)
- Овчи нос (Gomphidius glutinosus)
- Бакърен овчи нос (Chroogomphus rutilus)
- Чернееща черешова гъба (Hygrocybe conica)
- Червена черешова гъба (Hygrocybe punicea)
- Гигантска пърхутка (Calvatia gigantea)
- Полска пърхутка (Handkea utriformis)
- Яйцевидна пърхутка (Bovista nigrescens)
– има отровен двойник: Брадавичеста пърхутка
- Зърнеста пърхутка (Lycoperdon perlatum)
- Видовете от род Clavariaceae
- Видовете от род Clavulinaceae
- Порцеланова копринка (Coprinus comatus)
- Боздуганка (Cortinarius praestans)
- Cortinarius variicolor
- Чернодробна гъба (Fistulina hepatica)
- Hygrophorus chrysodon
- Седефена гъба (Hygrophorus eburneus)
- Есенна ливадна гъба (Hygrophorus pratensis)
- Меднянка (Hygrophorus russula)
- Гладка кладница (Paxillus involutus)
- Лютива млечница (Lactarius piperatus)
- Lactarius salmonicolor
- Lactarius subdulcis
- Хлебна млечница (Lactarius volemus)
- Сярна гъба (Laetiporus sulphureus)
- Оранжева брезовка (Leccinum aurantiacum)
- Обикновена брезовка (Leccinum scabrum)
- Lepiota procera
- Сърнела (Macrolepiota procera)
- Червеникава сърнела (Chlorophyllum rhacodes)
- Брашняна гъба (Clitopilus prunulus)
– има отровен двойник: Отровен родофилус
- Пъстърва (Polyporus squamosus)
- Polyporus mylittae
- Видовете от семейство Gomphaceae
- Червеновърха коралка (Ramaria botrytis)
– има отровен двойник: Красива и Бледа коралка
- Сярножълта коралка (Ramaria flava)
– има отровен двойник: Красива и Бледа коралка
- Златистожълта коралка (Ramaria aurea) – има отровен двойник: Красива и Бледа коралка
- Червеновърха коралка (Ramaria botrytis)
- Rhizopogon luteolus
- Някои видове от род Гълъбки (Russula)
- Сивовиолетова гълъбка (Russula cyanoxantha)
- Червеностъблена гълъбка (Russula olivacea)
- Зелена гълъбка (Russula virescens)
- Тъмночервена гълъбка (Russula xerampelina)
- Кафявовиолетова гълъбка (Russula vesca)
– има отровен двойник: Бясна гъба
- Сивовиолетова гълъбка (Russula cyanoxantha)
- Кравешка масловка (Suillus bovinus)
- Зърнеста масловка (Suillus granulatus)
- Елегантна масловка (Suillus grevillei)
- Обикновена масловка (Suillus luteus)
- Suillus tomentosus
- Саждива гъба (Tricholoma terreum)
– има отровен двойник: Тигрова гъба
- Есенна гъба (Tricholoma portentosum)
- Пурпурна гъба (Tricholoma rutilans)
- Къдрава бучка (Helvella crispa)
- Грапава бучка (Helvella lacunosa)
- Свински уши (Pseudohydnum gelatinosum)
- Еленова гъба (Pluteus cervinus)
- Едра миризливка (Infundibulicybe geotropa)
- Жълтокафява миризливка (Clitocybe infundibuliformis)
- Есенна миризливка (Clitocybe nebularis)
- Зелена анасонова миризливка (Clitocybe odora)
- Хамелеонова гъба (Laccaria laccata)
- Ливадна виолетка (Lepista personata)
- Обикновена челядинка (Marasmius oreades)
- Майска гъба (Calocybe gambosa)
- Виолетова тръбенка (Gomphus clavatus)
- Бухалка (Clavariadelphus pistillaris)
- Кифла (Albatrellus confluens)
- Овча праханка (Albatrellus ovinus)
- Сърнена рогачка (Hydnum imbricatum)
Условно годни за консумация
[редактиране | редактиране на кода]Съществуват известен брой отровни гъби, които могат да се консумират след премахването на някои или всички токсини от тях.
- Червена мухоморка (Amanita muscaria)[1]
- Мастилена копринка (Coprinopsis atramentaria)
– когато се консумира с алкохол гъбата предизвиква отравяния
- Сплесната бучка (Gyromitra esculenta)
- Видовете от род Млечници (Lactarius)[2]
- Набръчкана верпа (Verpa bohemica)[3]
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Rubel W, Arora D. A study of cultural bias in field guide determinations of mushroom edibility using the iconic mushroom, Amanita muscaria, as an example (PDF) // Economic Botany 62 (3). 2008. с. 223 – 43. Архивиран от оригинала на 2012-04-15. Посетен на 2013-01-15.
- ↑ Arora, David. Mushrooms Demystified, 2nd ed. Ten Speed Press, 1986
- ↑ Medicinal Mushrooms: Edible Mushroom[неработеща препратка], 23 април 2012
Литература
[редактиране | редактиране на кода]- Йорданов, Даки. Гъбите в България. София, Издателство на БАН, 1978. ISBN 19-2530-6-78. с. 249.
Вижте също
[редактиране | редактиране на кода]
|