Eszkáros – Wikipédia
Eszkáros (Skároš) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Kassa-környéki |
Rang | község |
Első írásos említés | 1270 |
Polgármester | Ľubomír Vranka |
Irányítószám | 044 11 |
Körzethívószám | 055 |
Forgalmi rendszám | KS |
Népesség | |
Teljes népesség | 1108 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 30 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 236 m |
Terület | 36,87 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Eszkáros weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Eszkáros témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Eszkáros (1899-ig Szkáros, szlovákul: Skároš) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Kassától 20 km-re délkeletre, Hollóházától 6 km-re északra fekszik a magyar határ mellett.
Története
[szerkesztés]1270-ben „Skarus” néven említik először, Füzér várának uradalmához tartozott. A korábbi birtokos Aba nemzetség kihalása után, 1335-ben Károly Róbert a Drugetheknek adta. 1387-ben már állt temploma is. 1427-ben 15 portát számláltak a faluban, ez mintegy száz lakost jelentett.
Eszkáros várát valószínűleg a 13.–14. században építették. Az Aba nemzetségé volt, majd a faluval együtt a vár is a Drugetheké lett. A 15. századi husziták elleni hadjáratokban pusztulhatott el, 1458-ban már rom volt, ma csekély falmaradványai láthatók.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „SZKÁROS. Magyar falu Abaúj Várm. földes Ura Gr. Fekete, és több Uraságok, lakosai külömbfélék, fekszik Alsó Mislyéhez közel, és annak filiája; határja jól termő.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szkáros, magyar falu, Abauj vmegyében, egy hegy alatt, 459 lak. Ut. p. Kassa.”[3]
Borovszky monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Folytatva utunkat a sátoraljaujhelyi uton, Szkárosra érünk, melynek 68 háza, 405 magyar és tót ajku lakosa van. Postája: Zsadány, távirója: Alsó-Mislye.”[4]
A trianoni diktátumig Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott, ezután az új csehszlovák állam része lett. 1938 és 1945 között újra Magyarország része.
2010. december 17-én helyezték forgalomba az 1 740 387 eurós beruházással elkészült, a szomszédos Hollóházára vezető közutat.[5]
Népessége
[szerkesztés]A falut 1910-ben 431-en, többségében magyar anyanyelvűek lakták, jelentős szlovák kisebbséggel.
2001-ben 1013 lakosából 991 szlovák volt.
2011-ben 1113 lakosából 1010 szlovák és 87 cigány volt.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Eszkáros várának csekély maradványai.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Magyar Elektronikus Könyvtár (MEK) / Hungarian Electronic Library. mek.oszk.hu. [2022. június 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. szeptember 21.)
- ↑ Magyarország geográfiai szótára – Fényes Elek | Arcanum Kézikönyvtár (magyar nyelven). www.arcanum.hu. (Hozzáférés: 2017. szeptember 21.)
- ↑ Borovszky - Magyarország vármegyéi és városai. mek.oszk.hu. (Hozzáférés: 2017. szeptember 21.)
- ↑ Forgalomba helyezzük a Hollóháza-Skáros összekötő utat. Nemzeti Infrastruktúra ZRt. honlapja. (Hozzáférés: 2010. december 17.)[halott link]
További információk
[szerkesztés]- Képes ismertető (szlovákul)
- Eszkáros várának története (szlovákul)
- Községinfó
- Eszkáros Szlovákia térképén