Hernádszentistván – Wikipédia
Hernádszentistván (Kostoľany nad Hornádom) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Kassa-környéki |
Rang | község |
Első írásos említés | 1423 |
Polgármester | Anton Medvec |
Irányítószám | 044 31 |
Körzethívószám | 055 |
Forgalmi rendszám | KS |
Népesség | |
Teljes népesség | 1247 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 179 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 258 m |
Terület | 6,88 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Hernádszentistván weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hernádszentistván témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Hernádszentistván (szlovákul: Kostoľany nad Hornádom) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Kassa központjától 9 km-re északra, a Hernád jobb partján fekszik.
Története
[szerkesztés]1423-ban „Zenthesthwan” néven említik először, amikor Zsigmond király a szokolyi váruradalmat Pálóci Imrének és Mátyásnak adja. A falunak régen temploma is volt, melyet Szent István király tiszteletére szenteltek. 1427-ben kilenc portát számláltak a faluban. 1440-ben „Zenthesthwan”, 1555-ben „Zent Istwan” néven említik. Ekkor jelenik meg a falu későbbi szlovák neve is Costelanka alakban. A század közepén lakói reformátusok lettek. 1787-ben 46 házában 309 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „SZENT ISTVÁN. Rozelani. Tót falu Sáros Várm. földes Ura Kassa Városa, lakosai katolikusok, fekszik Kassához 1 1/2 mértföldnyire; határja középszerű.”[2]
1828-ban 82 ház állt a községben 622 lakossal. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak, emellett vasércet bányásztak, majd a 19. század végétől a kőbányában dolgoztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szent-István, tót falu, Sáros vmegyében, a Hernád mellett, Kassához 1 mfd. 392 kath. lak., kath. paroch. templommal. Sörfőzőház. Vizimalom. Nagy erdő. F. u. Kassa város.”[3]
A 20. század elején műtrágyagyártó üzem épült a községben. A trianoni diktátumig Sáros vármegye Lemesi járásához tartozott.
Hernádszentistvánt (2003-ig), Sároskisfalut és Tapolcsányt 1960-ban Družstevná pri Hornáde néven egyesítették. 2003-tól újra önálló település.
Népessége
[szerkesztés]1880-ban 497 lakosából 454 szlovák és 10 magyar anyanyelvű volt.
1890-ben 463 lakosából 432 szlovák és 18 magyar anyanyelvű volt.
1900-ban 506 lakosából 459 szlovák és 34 magyar anyanyelvű volt.
1910-ben 588 lakosából 496 szlovák és 67 magyar anyanyelvű volt.
1921-ben 536 lakosából 460 csehszlovák és 60 magyar volt.
1930-ban 738 lakosából 725 csehszlovák és 6 magyar volt.
1991-ben 2901 lakosából 2820 szlovák és 1 magyar volt.[forrás?]
2011-ben 1202 lakosából 1106 szlovák, 2 magyar és 1 cigány volt.[forrás?]
2021-ben 1247 lakosából 1183 (+3) szlovák, 2 (+1) magyar, (+6) cigány, 1 (+13) ruszin, 11 (+1) egyéb és 50 ismeretlen nemzetiségű volt.[4]
Nevezetességei
[szerkesztés]- A kegytemplomot Kisboldogasszony tiszteletére szentelték. A 16–17. században, majd 1707 és 1714 között a protestánsok foglalták el. 1733-ban Kassa városa szépen felújította, ekkor került ide a máriapócsi kegykép másolata. Népszerű búcsújáróhely lett a számos imameghallgatás miatt. A templom kicsi lett a sok zarándoknak, ezért Kassa városa 1803-ban egy nagyobb kegytemplomot épített egy dombon, az erdő szélén.
Neves személyek
[szerkesztés]- Itt született 1895. január 17-én Mécs László költő.
- Itt született 1912. március 11-én Pálfy Matild tornász olimpikon.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ ma7.sk