Felsőmislye – Wikipédia
Felsőmislye (Vyšná Myšľa) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Kassa-környéki |
Rang | község |
Első írásos említés | 1325 |
Polgármester | Paulína Guľášová |
Irányítószám | 044 15 |
Körzethívószám | 055 |
Forgalmi rendszám | KS |
Népesség | |
Teljes népesség | 957 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 107 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 233 m |
Terület | 8,87 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Felsőmislye weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Felsőmislye témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Felsőmislye (szlovákul: Vyšná Myšľa) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Kassától 14 km-re délkeletre, az Ósva-patak partján fekszik.
Története
[szerkesztés]1325-ben „Felmisle” néven említik először abban az oklevélben, melyben Péter mislyei prépost átengedi az egri püspökségnek a Sajó völgyében fekvő „Keren” nevű birtokot. 1332-ben a pápai tizedjegyzék két Mislye falut említ. 1427-ben 25 portát számláltak a faluban, ami arra enged következtetni, hogy kb. 125 lakosa lehetett. 1435-ben „Kismisle”, 1456-ban „Eghaz Mysle” alakban szerepel oklevélben. Vegyes magyar-szlovák lakosságú település volt, majd a 18. századtól egyre inkább a szlovákok kerültek többségbe.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: "Alsó, és Felső Misle. Két magyar falu Abaúj Várm. földes Ura a’ Tudományi Kintstár, lakosai katolikusok, fekszenek Kassához 1 3/4 órányira, határjok közép termékenységű, vagyonnyaik jelesek, Alsó Misle határjának egy részét az áradások járják néha."[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Mislye (Felső), tót-német-magyar falu, Abauj vmegyében: 705 r. kath., 45 ref., 7 zsidó lak. F. u. a tudományi kincstár.”[3]
Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Felső-Mislyét magyarok és tótok lakják, számszerint 765. Házainak száma 128. Az ujabb időben pusztított nagy tűzvész után megcsinosodva épült ujjá. Felső-Mislye határában szintén találtak kő- és bronzkori maradványokat. Nem messze Felső-Mislyétől egyesül a Tárcza a Hernáddal.”[4]
A trianoni diktátumig Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott, ezután Csehszlovákia része lett. 1938-ban újra magyar uralom alá került, 1944-ben a 4. ukrán front csapatai foglalták el. A második világháború után a magyarokat kitelepítették.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 757-en, többségében szlovák anyanyelvűek lakták, jelentős magyar kisebbséggel.
2001-ben 852 lakosából 844 szlovák volt.
2011-ben 951 lakosából 893 szlovák volt.
2021-ben 957 lakosából 905 (+1) szlovák, 4 (+1) magyar, 25 cigány, (+1) ruszin, 6 egyéb és 17 ismeretlen nemzetiségű volt.[5]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Római katolikus temploma 1894-ben épült.
- A falu határában található a 13. század második felében épült régi templom romja.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai. mek.oszk.hu, 2011. május 30. (Hozzáférés: 2018. április 16.)
- ↑ ma7.sk