Guyana – Wikipédia
Guyanai Szövetkezeti Köztársaság | |||
Co-operative Republic of Guyana | |||
| |||
Nemzeti mottó: One people, one nation, one destiny Egy nép, egy nemzet, egy végzet Nemzeti himnusz: Dear Land of Guyana, of Rivers and Plains | |||
![]() | |||
Fővárosa | Georgetown | ||
![]() | |||
Államforma | köztársaság | ||
Vezetők | |||
Elnök | Irfaan Ali | ||
Miniszterelnök | Mark Phillips | ||
Hivatalos nyelv | angol | ||
Beszélt nyelvek | amerikai indián nyelvek, kreol, hindi, urdu | ||
Függetlenség | az Egyesült Királyságtól | ||
kikiáltása | 1966. május 26. | ||
Tagság | Lista | ||
Népesség | |||
Népszámlálás szerint | 777 859 fő (2017)[1] | ||
Rangsorban | 165 | ||
Becsült | 784 894[2] fő (2010. június) | ||
Rangsorban | 165 | ||
Népsűrűség | 3,5 fő/km² | ||
GDP | 2005-ös becslés | ||
Összes | 870 millió dollár (164) PPP: 3 456 millió dollár | ||
Egy főre jutó | 1 147 dollár (123) PPP: 4 851 dollár | ||
HDI (2003) | 0,720 (107) – közepes | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 214 970 km² | ||
Rangsorban | 81 | ||
Víz | 8,4% | ||
Időzóna | GYT (UTC-4) | ||
Egyéb adatok | |||
Pénznem | Guyanai dollár (GYD ) | ||
Nemzetközi gépkocsijel | GUY | ||
Hívószám | 592 | ||
Segélyhívó telefonszám |
| ||
Internet TLD | .gy | ||
Villamos hálózat | 240 volt | ||
Elektromos csatlakozó |
| ||
Közlekedés iránya | bal | ||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Guyanai Szövetkezeti Köztársaság témájú médiaállományokat. |
Guyana (IPA: [ɡaɪˈɑːnə]) vagy hivatalos nevén Guyanai Szövetkezeti Köztársaság (angol: Co‑operative Republic of Guyana) Dél-Amerika északi részén fekvő ország. A Magyarországnál több mint kétszer nagyobb, nagyrészt ma is erdő borította, egykor Brit Guyana néven ismert gyarmat 1966-ban nyerte el függetlenségét.
A brit uralom öröksége tükröződik az ország politikai közigazgatásában és sokszínű lakosságában, amely főleg indiai és nyugat-afrikai eredetű leszármazott, de amerikai őslakos, kínai, portugál és egyéb európai csoportok is megtalálhatók itt. 2017-ben a lakosságának 41%-a élt a szegénységi küszöb alatt.[3] Az ország gazdasága ugyanakkor jelentős átalakuláson és fejlődésen megy keresztül a kőolajmezők 2015-ös felfedezése és a kereskedelmi fúrások 2019-es megkezdése óta.[4] Guyana egyike lett azon kevés gazdaságoknak, amelyek a 2020-ban kitört COVID-19 világjárvány ellenére is kiemelkedő GDP-növekedést mutattak fel, és a 2020-as évek elején a világ leggyorsabban növekvő gazdasága lett.[5] A hatalmas kőolajtartalékoknak köszönhetően az ország 2030-ra a Föld egyik legnagyobb, egy főre eső kőolajtermelőjévé válhat.[6] A szomszédos Venezuela ugyanakkor igényt tart a guyanai Esequiba régióra,[7] amely az ország kétharmadát teszi ki. A venezuelai kormánytisztviselők nyilatkozatai arra utalnak, hogy Venezuela megpróbálja elragadni a kőolajban és más nyersanyagokban gazdag, vitatott területet Guyanától.
Guyana az egyetlen dél-amerikai ország, ahol az angol a hivatalos nyelv. A lakosság többsége azonban a guyanai kreol nyelvet, egy angol alapú kreol nyelvet beszéli első nyelvként. Az ország az angol nyelvű Karib-térség része, és erős kulturális, történelmi és politikai kapcsolatokat ápol más karibi országokkal, valamint a Karib-tengeri Közösség (CARICOM) központjaként szolgál. 2008-ban az ország alapító tagként csatlakozott a Dél-Amerikai Nemzetek Uniójához.
Etimológia
[szerkesztés]Az ország indián eredetű nevének jelentése: a sok víz országa.[8]
Történelme
[szerkesztés]Aravak [9]
indiánok éltek a területen, akik növénytermesztéssel foglalkoztak.Az ország első telepesei a Kolumbusz nyomán felfedező utakra indult spanyolok voltak a 15-16. század fordulóján, de a kedvezőtlen klíma, a mocsaras part és az őserdők miatt nem hoztak létre településeket. 1620-ban a területet a hollandok szerezték meg. A 17. századtól ültetvényeket hoztak itt létre, cukornádat, kávét és dohányt termesztettek.[9]
1803-ban Anglia foglalta el.[9] Az 1814-es angol-holland egyezmény értelmében három holland gyarmat Nagy-Britannia birtokába került, és ezek 1831-ben Brit Guyana néven egyesültek.
A rabszolgatartás 1834-es betiltása után a korábbi rabszolgák közül sokan városba települtek. A cukornádültetvények megművelésére szerződéses munkásokat hoztak a mai Portugáliából (1834), Németországból (először 1835-ben), Írországból (1836), Skóciából (1837), Máltáról (1839), Kínából és Indiából (1838-tól kezdve). Ma az indiai származásúak alkotják Guyana legnagyobb etnikai csoportját, őket követik az afrikaiak.
Venezuela 1824-es függetlenedése óta igényt tart az Essequibo-folyótól nyugatra fekvő területekre. Simón Bolívar olyan leveleket írt a brit kormánynak, melyekben figyelmeztette, hogy brit telepesek Berbice és Demerara területén olyan helyeken telepedtek le, melyeket Venezuela sajátjának tekint. Egy nemzetközi bíróság 1899-ben az Egyesült királyságnak ítélte ezeket a területeket.
20. század
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Guyana_Venezuela_Locator.png/220px-Guyana_Venezuela_Locator.png)
a világoszöld az Esequiba régió,
a sötétzöld Guyana Esequiba nélkül
Guyana 1966. május 26-án vált ki az Egyesült Királyságból, és innentől számít független államnak, mely 1970. február 23. óta köztársaság, ennek ellenére továbbra is tagja a Nemzetközösségnek.
Venezuela nem sokkal Guyana függetlenné válása után diplomáciai, gazdasági és katonai lépéseket kezdett ellene, hogy érvényesítse Guyana Esequiba régiójával szembeni területi igényét.[10] Ebben az időben az USA külügyminisztériuma, a CIA és a brit kormány is nagy hatást gyakorolt a politikai ellenőrzés kialakítására.[11] Titkos pénzügyi és nyílt politikai támogatásban részesítették az afrikai származású guyanaiak nyugatbarát szárnyát, különösen a Forbes Burnham által vezetett Nép Nemzeti Kongresszusát (PNC), hogy az visszaszorítsa Cheddi Jagan vezette Népi Haladó Pártot (PPP), melynek szavazói leginkább az indiai eredetű lakosok.
1978-ban közel ezer ember halt meg a jonestowni, Peoples Temple (Népek Temploma) szekta tömeges öngyilkosságában, amelyet Jim Jones vezetett.
21. század
[szerkesztés]2015 és 2021 között hatalmas kőolajmezőket fedeztek fel,[12] főleg az Esequiba régió partjai előtt. A felfedezést követően Venezuela, amely a szankciók miatt nem tudja saját kitermelt kőolaját értékesíteni,[13] rögvest bejelentette igényét a területre.[14]
2023 decemberében a szomszédos Venezuelában népszavazást tartottak a Guayana Esequiba régió annektálásáról (mint új szövetségi állam létrehozásáról a térségben), amely teljes egészében Guyana területén fekszik.[15] Ezzel egyidőben Venezuela katonai erőket vont fel a guyanai határ mentén, azt előrejelezve, hogy a kormánya kész erőszakkal elragadni a területet. A feszültség azonban nem hagyja hidegen a szomszédos államokat sem, ugyanis Brazília szintén fokozta katonai jelenlétét a venezuelai határon.[16] Nicolas Maduro venezuelai elnök már fel is szólította az Essequibóban dolgozó vállalatokat, hogy hagyják abba a szénhidrogénkitermelést, mivel a megtartott népszavazást követően arra már csak a venezuelai vállalatok lesznek jogosultak.[17]
Bár Guyana és Venezuela tárgyalásokba kezd a határvita rendezésére,[18] ennek ellenére Venezuela már most saját területeként kezeli Essequibót, olyannyira, hogy szövetségi állami hivatalok létrehozását jelentette be, kinevezett tisztségviselőkkel, ám gyakorlati hatalom nélkül.[19]
Földrajza
[szerkesztés]- Politikai térkép
- Fő régiók, utak, települések, folyók
- Éghajlati térkép Köppen osztályozásán
- A Kaieteur-vízesés
- Arakanga papagájok
Domborzata
[szerkesztés]Az ország Dél-Amerika északkeleti részén terül el. 400 km hosszú partvidékén mangrove-mocsaras síksággal érintkezik az Atlanti-óceánnal. Az ország túlnyomó részét a trópusi esőerdőkkel fedett, 800–2000 m magas Guyanai-felföld foglalja el. Legmagasabb pontja a brazil és venezuelai hármashatáron emelkedő Roraima, 2772 méter.[20] Nagy tájai:
- Keskeny, mocsaras, termékeny alföld a tengerparton. Itt él a lakosság zöme.
- Valamivel távolabb agyagos talajok, illetve "fehér homok" öve. Itt találhatók az ország ásványkincsei.
- A középső vidékek sűrű esőerdői.
- Délen sík, füves szavanna.
- A belső területek hegyvidéke, a csapadéktól függően esőerdő vagy szavanna fedi. A szakadékos oldalú táblahegyek miatt nehezen járható. Nagyon ritka lakosságú vidék, máig érintetlen területek is vannak itt.
Vízrajza
[szerkesztés]A csapadékos Guyanai-fennsíkról bővízű folyók tartanak az Atlanti-óceán felé: Essequibo (hossza 1014 km, vízgyűjtője 150769 km2, közepes vízhozama 5,650 m3/s),[21] Demerara, Berbice.
Éghajlata
[szerkesztés]Az éghajlat nedves trópusi. A partvidéken a hőséget északkeleti passzátszél enyhíti. Itt két esős évszak van, az első májustól augusztus közepéig, a második november közepétől január közepéig tart. A parti szakaszon évi 1500–2000 mm a csapadék mennyisége.
A Köppen-osztályozáson az éghajlati övezetei északról dél felé haladva: trópusi esőerdő (Af), trópusi monszun (Am) és trópusi szavanna éghajlat (Aw).
Georgetown éghajlati jellemzői | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
Élővilág, természetvédelem
[szerkesztés]A vidék változatos élővilágára már a korai utazók is felfigyeltek. Fennmaradását elősegítette, hogy a Guyanai-felföld nehezen járható, gazdaságilag kiaknázatlan terület maradt a legutóbbi időkig. Az ország területének mintegy 90%-át ma is őserdő borítja. Az őserdőben él az anakonda, a folyókban piranhák és krokodilok, az erdőkben számtalan rovarfaj, az erdő lombkoronájában papagájok, kolibrik stb.[9] A ragadozók többsége a macskafélékhez tartozik: puma, jaguár, ocelot és tigrismacska. Faunájában megtalálhatók az oposszumok képviselői, jellegzetesek a Dél-Amerikában endemikus vendégízületesek, pl. az óriástatu, a törpehangyász, a kappler armadilló, a háromujjú és kétujjú lajhár. Igen gazdag a rágcsálófauna, jellemzőbb fajai pl. az amazóniai kúszósül, az alföldi tengerimalac, a kapibara (vízidisznó).[23]
Nemzeti parkjai
[szerkesztés]2017-es állapot szerint csak egy nemzeti parkja van:
- Kaieteur Nemzeti Park - különlegesen gazdag élővilág a 226 méter magas Kaieteur-vízesés környékén.
Természeti világörökségei
[szerkesztés]Az UNESCO guyanai nemzeti bizottsága három helyszínt javasolt világörökségnek:
- Kaieteur Nemzeti Parkot,
- Georgetown gyarmati óvárosát
- "Shell Beach" (Kagylópart) nevű tengerpartot.
Idáig egyik javaslat sem érte el a célját.
Államszervezet és közigazgatás
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Parliament_building%2C_Guyana.jpg/230px-Parliament_building%2C_Guyana.jpg)
Guyana egy parlamentáris köztársaság, amelyben az elnök állam- és kormányfő is egyben, többpártrendszer mellett. A végrehajtó hatalmat az elnök és a kormány gyakorolja. A törvényhozó hatalom Guyana elnökét és nemzetgyűlését egyaránt megilleti.[24]
Politikailag vitatott területek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/Guyana_Disputed_Areas.svg/200px-Guyana_Disputed_Areas.svg.png)
Guyana két szomszédjával is határvitában áll:[25][26][27][28]
- Suriname-val, amely a Corentyne-folyó bal partjától és az ún. Új-folyótól keletre fekvő területre tart igényt,
- Venezuelával, amely az Essequibo folyótól nyugatra fekvő hatalmas, közel 160 ezer km² földterületre, az egykori Essequibo holland gyarmatra tart igényt.
Közigazgatási beosztás
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Guyana_regions_english.png/200px-Guyana_regions_english.png)
- Barima-Waini
- Cuyuni-Mazaruni
- Demerara-Mahaica
- East Berbice-Corentyne
- Essequibo Islands-West Demerara
- Mahaica-Berbice
- Pomeroon-Supenaam
- Potaro-Siparuni
- Upper Demerara-Berbice
- Upper Takutu-Upper Essequibo
Politikai pártok
[szerkesztés]Elnökök, miniszterelnökök
[szerkesztés]Védelmi rendszer
[szerkesztés]Népesség
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Georgetown_street.jpg/200px-Georgetown_street.jpg)
Népességének változása
[szerkesztés]Lakosok száma | 560 296 | 657 975 | 735 896 | 769 637 | 758 580 | 725 043 | 730 865 | 750 629 | 775 739 | 777 859 |
1960 | 1966 | 1972 | 1978 | 1984 | 1990 | 1996 | 2002 | 2008 | 2017 |
Általános adatok
[szerkesztés]A lakosság 90%-a a keskeny part menti síkságon él és dolgozik, elsősorban a főváros körzetében. Az ország népességének kb. 1/3-a él városokban.
Legnépesebb települések
[szerkesztés]Nyelvi összetétel
[szerkesztés]Az országban a hivatalos nyelv az angol, de beszélik még az indián nyelveket, a guyanai kreolt, a hindit és az urdut is.
Etnikai összetétel
[szerkesztés]2012-es becslés alapján a lakosság 39,8%-a dél-ázsiai (indiai, pakisztáni), 29,3%-a fekete (afrikai), 19,9%-a kevert, 10,5%-a indián, 0,5%-a egyéb (portugál, kínai, fehér).[29]
Az indiaiakat kezdetben az ültetvényekre hozták be, és ma is többnyire ott dolgoznak. A feketék többsége elhagyta az ültetvényeket és a városokban telepedtek le. Egy részük az iparban és a bányászatban helyezkedett el, többségük viszont a szolgáltatásokban dolgozik. A kínaiak többségében a kereskedelemben tevékenykednek.[9]
Vallási összetétel
[szerkesztés]2012-es becslés alapján a lakosság 34,8%-a protestáns keresztény (pünkösdi 22,8%, adventista 5,4%, anglikán 5,2%, metodista 1,4%), hindu 24,8%, római katolikus 7,1%, muszlim 6,8%, Jehova Tanúja 1,3%, rasztafári 0,5%, egyéb keresztény 20,8%, egyéb 0,9%, egy sem 3,1%.[29]
Szociális rendszer
[szerkesztés]Gazdasága
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/GuyanaFoodandDrugpeanuts.j-g.jpg/200px-GuyanaFoodandDrugpeanuts.j-g.jpg)
Általános adatok
[szerkesztés]- Gazdasága: gyengén fejlett agrár-ipari ország, jelentős kitermelőiparral. A 2015 utáni években gazdag tengeri kőolajmezőket fedeztek fel, így Dél-Amerika új olajhatalma lehet.[30]
Mezőgazdaság
[szerkesztés]A mezőgazdaság fő terményei: cukornád, rizs, déligyümölcsök.
A tengerparton az angolok és az USA létesítette cukornád-ültetvényekre 16 cukorgyár is épült. A cukornád és a cukor exportja komoly bevételt jelent az országnak. Jelentőségét tekintve 2. helyen a rizstermesztés áll, amiből szintén jut exportra. A termelt manióka és a kukorica a népélelmezést szolgálja. A gyümölcsfélékből is jut exportra. A kókuszdió mellett citrusfélékből, banánból, ananászból növekvő a kivitel.[9]
Ipar
[szerkesztés]Iparából a gyógyszeripar, cukoripar, textilipar, élelmiszeripar, faipar (fakitermelés) és a bányászat emelhető ki (bauxit, arany, gyémánt).[31] Ezenkívül timföldgyártása (Linden, Everton), és hűtőszekrénygyártása érdemel említést.[32]
Az ásványkincseinek kitermelését beárnyékolja a korrupció és a csempészet.[33]
Külkereskedelem
[szerkesztés]- Exporttermékek: cukor, arany, bauxit és alumínium, rizs, déligyümölcs, garnélarák, melasz, rum, fa.
- Importtermékek: ipari termékek, műszaki berendezések, kőolaj, élelmiszer.
Legfőbb kereskedelmi partnerek 2016-ban:[31]
- Export:
Kanada 30,6%,
USA 20,7%,
Trinidad és Tobago 11,4%
- Import:
Trinidad és Tobago 29%,
USA 27,5%,
Kína 7,3%,
Suriname 5,5%
Egyéb
[szerkesztés]A kábítószer-kereskedelem fontos cél- és tranzitországa.[33]
Közlekedés
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Mabura_Road_after_leaving_Linden.jpg/210px-Mabura_Road_after_leaving_Linden.jpg)
Közlekedési hálózata a partvidéken koncentrálódik; itt lehet elsősorban közlekedni.
- Közutak hossza: 7970 km, ebből csak kb. 560–600 km aszfaltozott.
- Vasútvonalak hossza: 187 km,
Légi
[szerkesztés]- Repülőterek-légikikötők száma: 8
Nemzetközi repülőterek:
Vízi
[szerkesztés]- Kikötők száma: 5
Telekommunikáció
[szerkesztés]Hívójel prefix | 8R |
ITU zóna | 12 |
CQ zóna | 9 |
Kultúra
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/School_in_Georgetown.jpg/210px-School_in_Georgetown.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Central_Vaidik_Mandir%2C_Georgetown%2C_Guyana..jpg/210px-Central_Vaidik_Mandir%2C_Georgetown%2C_Guyana..jpg)
Oktatási rendszer
[szerkesztés]Kulturális intézmények: könyvtárak, múzeumok, zenei intézmények
[szerkesztés]Művészetek
[szerkesztés]- Építészet
- Képzőművészetek
- Irodalom
- Filmművészet
- Zene
Hagyományok és néprajz
[szerkesztés]Gasztronómia
[szerkesztés]Guyana gasztronómiája hihetetlenül változatos. Keverednek benne a kreol, kelet-indiai, afrikai, portugál, indiai, kínai és európai konyhák elemei.[34]
A legfontosabb alapanyagok a tápióka, édesburgonya, gyökérzöldségek, valamint a friss gyümölcsök és a tengergyümölcsei.[34] Számos étel ízesítésére használnak egy hagyma, csípőspaprika, fokhagyma, gyógynövények és egyéb fűszerek kombinációból álló fűszerkeveréket.[34]
Az Indiából származó curry elmaradhatatlan a csirkehús, a tengergyümölcsei, valamint a bárány és kacsa ízesítésénél.[34] Egyik különlegesség a metamgee nevű, kókusztejben főzött gombóc, melynek összetevői kukoricaliszt, jamszgyökér, útifű, tápióka és eddogyökér.[34] Az őslakosoktól ered egy pörköltféle, melynek összetétele sűrített tápióka, forró paprika és fűszerek.[34] Létezik továbbá egy főtt rizsből készülő fogás, amelyhez adnak még babot vagy borsót, kiegészítésként akár baromfihúst, halat vagy pedig sózott marhahúst.[34]
Italok tekintetében rendkívül népszerűek a frissen facsart gyümölcslevek, amelyekhez alapanyagot a gyümölcsök bőséges választéka ad.[34] A Mauby nevű italt egy helyi fa kérgéből főzik, utána leszűrik és különféle adalékanyagokkal ízesítik.[34] Az alkoholos italok közül a legnépszerűbb a Demerara rum és a Banks Beer sör.[34]
Turizmus
[szerkesztés]Javasolt oltások a Guyanába utazóknak:
Malária elleni gyógyszer. (Nagy a kockázata a fertőzésnek.)
Kötelező oltás, ha fertőzött országból érkezik/országon át utazik valaki:
Sport
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Providence_Stadium_outside.jpg/220px-Providence_Stadium_outside.jpg)
Az országban nagyon népszerű sport a krikett; Guyana tagja a több kis országot tömörítő, többszörös világbajnok karib-térségi krikettválogatottnak is. Guyanából több világhírű krikettező is származik, többek között Clive Lloyd, Shivnarine Chanderpaul, Lance Gibbs és Alvin Kallicharran. A térségben működő Caribbean Premier League (CPL) nevű Húsz20-as krikettbajnokság helyi képviselője a Guyana Amazon Warriors.
Az olimpián Guyana még sosem nyert aranyat. Egyetlen bronzérmük van, amit Michael Anthony nyert ökölvívásban az 1980-as moszkvai olimpián.
- Bővebben: Guyana az olimpiai játékokon
A guyanai labdarúgó-válogatott eddig nem ért el kiemelkedő eredményt.
- Bővebben: Guyanai labdarúgó-válogatott
Ünnepek
[szerkesztés]A guyanai ünnepségek különleges részét képezik az évnek. Ilyenkor több ezer ember özönlik az utcákra színes ruhákban és rendkívüli hangulat árasztja el az országot. Ha valóban meg szeretnénk ismerni a helyi kultúrát, akkor a legjobb, ha egy ilyen időszakban látogatjuk meg ezt a nemzetet: megismerhetjük a helyi táncokat, zenéket, tradíciókat illetve az ottani ételeket.[35]
Mashrami
[szerkesztés]Ez a köztársaság napja Guyanában. Minden évben február 23-án ünneplik és a helyiek az ünnepélyt általában az utcákon töltik. Álarcosbálokat illetve partikat rendeznek, ahol a helyiek tánccal, tarka jelmezekkel, különböző versenyekkel és természetesen zenével töltik meg az alapvetően átlagos szürke utcákat. Zenei stílusok közül felcsendül a Soca, a Calypso és a Chutney. Az ünnepség átnyúlik az éjszakába is és ekkor a hangulat a tetőfokára hág.[35]
Phagwah
[szerkesztés]A Phagwah egy Kelet-Indiából származó ünnepség, mely minden év márciusában vagy áprilisában kerül megrendezésre. Ezen ceremónia megegyezik az indiai Holival. Ilyenkor az emberek fehérbe öltöznek és színes port szórnak egymásra. Ezenkívül a máglyarakás is szerves részét képezi ennek az eseménynek, melynek célja a rossz szellemek elűzése. Az utcákon találkozhatunk ilyenkor különféle indiai ételekkel, de túlnyomórészt inkább indiai édességekkel.[35]
Húsvét Guyanában
[szerkesztés]Guyana lakosságának számottevő része vallja magát kereszténynek, így nem csoda, hogy a húsvét itt is sokak számára fontos eleme ez az évnek. A hagyományok hasonlóak a magyarországiakhoz, de ami itt ráadás, az a papírsárkány-eregetés. Ezt nagyobbrészt a strandokon teszik a helyiek: a színes kis sárkányok rendkívül pompázatossá varázsolják az eget.[35]
Rupununi és Sand Creek Rodeo
[szerkesztés]A húsvéti hétvégén kerül megrendezésre minden évben a Rupununi Rodeo, melynek a lethemi stadiont nyújt otthont. Az arra járók találkozhatnak természetesen helyi ételkülönlegességekkel, illetve vásárolhatnak különféle portékákat. A szórakoztatásért a különböző rodeoval kapcsolatos megmérettetések felelnek. Éjszaka a zene és a szórakozás dominál, majd másnap folytatódik a ceremónia.[35]
Bartica Regatta
[szerkesztés]Egy másik rendezvény, ami a húsvéti hétvégén zajlik, az a Bartica Regatta. Ekkor Bartica vizein hajóversenyeket rendeznek, élő zene szól és ételt kínáló bódék foglalnak helyet a tömegben.[35]
Guyanai Karnevál
[szerkesztés]A karneválra az utcán kerítenek sort és ilyenkor jelmezekben mulatoznak az emberek. A jelmezek az ország nemzeti színeiben pompáznak, azaz zöldben, sárgában, pirosban, fehérben és feketében. Az első ilyen eseményt még 2018 májusában rendezték és azt remélik, hogy ez egy éves eseménnyé válhat.[35]
Források
[szerkesztés]- Midi Világatlasz, Nyír-Karta és Topográf Kiadó, 2003, ISBN 963-9516-63-5
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Világbank-adatbázis. Világbank. (Hozzáférés: 2019. április 8.)
- ↑ Hivatalos becslés. [2017. február 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. szeptember 22.)
- ↑ " Guyana no recuerda a Walter Rodney " – Le Monde diplomatique en español. mondiplo.com . [2020. szeptember 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 10.)
- ↑ Valle, Sabrina. „Exxon makes three new oil discoveries in Guyana and boosts reserves”, Reuters , 2022. április 26.
- ↑ Shan, Lee Ying: This is the world's fastest-growing economy, and it could grow an 'explosive' 100% (angol nyelven). CNBC, 2023. szeptember 26. (Hozzáférés: 2023. december 4.)
- ↑ Bajpai, Prableen: The Five Fastest Growing Economies In The World. NASDAQ, 2020. október 16. (Hozzáférés: 2022. december 30.)
- ↑ Taglioni, Augusto: Lula quiere evitar una guerra entre Venezuela y Guyana y manda a un hombre de confianza a mediar. La Política Online
- ↑ Nyitott szemmel: Dél-Amerika, 2008.
- ↑ a b c d e f Akadémiai Kiadó: Világföldrajz, 2010
- ↑ Ince, Basil A. (1970. szeptember 1.). „The Venezuela-Guyana Boundary Dispute in the United Nations”. Caribbean Studies 9 (4), 5–26. o.
- ↑ US Declassified Documents (1964–1968). [2007. február 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. február 7.)
- ↑ „Guyana scrambles to make the most of oil wealth”, 2023. szeptember 10.. [2023. december 1-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2023. december 3.)
- ↑ Ha Venezuela támad: "képtelenek vagyunk katonailag megvédeni magunkat" (Infostart)
- ↑ Közép-Amerika: küszöbön a háború Venezuela és Guayana között (Infostart)
- ↑ „Venezuela sets referendum date on territory dispute with Guyana”, Reuters, 2023. október 20. (Hozzáférés: 2023. november 24.) (angol nyelvű)
- ↑ Brazília felsorakoztatja hadseregét Venezuela határán (Index)
- ↑ Putyin mintája ragadós: újabb borzalmas háború kezdődhet a világban (Economx)
- ↑ A határvitáról egyeztet a héten Venezuela és Guyana elnöke (Magyar Hírlap)
- ↑ Dél-Amerikában egy újabb háború törhet ki hamarosan (Magyar Nemzet)
- ↑ Roraima. Peak Bagger. (Hozzáférés: 2015. július 10.) (angolul)
- ↑ Verkenningeffecten versnelde zeespiegelstijgingop dynamiek Westerscheide estuariene systeem. (Hozzáférés: 2023. október 29.)
- ↑ Georgetown Climate Normals 1961–1990. National Oceanic and Atmospheric Administration. (Hozzáférés: 2015. április 23.)
- ↑ Országok lexikona A-Z, 2007
- ↑ Guyana – government institutions. countrystudies.us . [2016. április 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. március 4.)
- ↑ Guyana ponders judicial action in border dispute with Venezuela. FoxNews Latino, 2014. december 23. [2015. február 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. február 22.)
- ↑ Tribunal decision tentatively set for August. [2009. április 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. július 9.). guyanachronicle.com, Archives for 17 June 2007
- ↑ Guyana to experience 'massive' oil exploration this year. Landofsixpeoples.com, 2007. február 5. [2010. augusztus 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 2.)
- ↑ News in the Caribbean. Caribbean360.com, 2007. április 27. [2007. szeptember 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 2.)
- ↑ a b https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gy.html
- ↑ The New York Times: The $20 Billion Question for Guyana
- ↑ a b Archivált másolat. [2018. január 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. szeptember 22.)
- ↑ Magyar Nagylexikon: Országok lexikona, 2007.
- ↑ a b A szövetkezeti ország, amely néhány év alatt megtöbbszörözheti GDP-jét
- ↑ a b c d e f g h i j Guyana - Food and Drink
- ↑ a b c d e f g The Colourful Festivals of Guyana (amerikai angol nyelven). Guyana Tourism, 2018. október 11. (Hozzáférés: 2020. április 26.)[halott link]
További információk
[szerkesztés]- hivatalos oldal
- Ongo Archiválva 2010. február 8-i dátummal a Wayback Machine-ben