Kétegyháza – Wikipédia
Kétegyháza | |||
![]() | |||
Kétegyháza, Andrássy-Almásy-kúria[1] | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Békés | ||
Járás | Gyulai | ||
Jogállás | nagyközség | ||
Polgármester | Dr. Rákócziné Tripon Emese (független)[2] | ||
Irányítószám | 5741 | ||
Körzethívószám | 66 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 3308 fő (2023. jan. 1.)[3] | ||
Népsűrűség | 68,49 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 50,49 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kétegyháza weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kétegyháza témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kétegyháza (románul Chitighaz) nagyközség Békés vármegyében, a Gyulai járásban. Az egyik legnagyobb magyarországi román nemzetiségű település: lakóinak mintegy 30 százaléka vallja magát románnak.
Fekvése
[szerkesztés]A vármegye keleti részén fekszik, Békéscsabától és Gyulától közel azonos távolságra déli irányban, a kettő közül Gyulához kicsit közelebb. Szomszédai: észak felől Gyula, kelet felől Elek, délnyugat felől Nagykamarás és Medgyesegyháza, északnyugat felől Újkígyós és Szabadkígyós.
Megközelítése
[szerkesztés]Közút
[szerkesztés]Központján végighalad a Gyula-Makó közti 4434-es út, ezen érhető el mindkét végponti település irányából; Békéscsaba felől a 4433-as, Elek irányából a 4435-ös úton érhető el.
Vasút
[szerkesztés]A hazai vasútvonalak közül a MÁV 120-as számú Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza-vasútvonala és a 121-es számú Békéscsaba–Kétegyháza–Mezőhegyes–Újszeged-vasútvonal is áthalad Kétegyházán, közös vasútállomásuk Kétegyháza vasútállomás. Az állomás a 120-as vonalon a volt Szabadkígyós megállóhely és Lőkösháza vasútállomás, a 121-esen pedig Szabadkígyós és Bánkút megállóhely között található. (A 120-as és 121-es vasútvonalak Békéscsaba vasútállomás és Kétegyháza között azonos nyomvonalon futnak.) Fizikailag a településközpont nyugati szélén található, közúti megközelítését a 4435-ös útból délnyugatnak kiágazó 44 341-es számú mellékút (Dózsa utca) teszi lehetővé.
Története
[szerkesztés]1876-ig a falu Zaránd, majd Arad vármegyéhez tartozott, az 1950 óta Békés megye része.
A térség már az Árpád-kor után benépesült, az első írásos emlék 1412-ben szól először Kétegyházáról, amelyben Fövélyesi Siket Elek a falu egy részét adományként megkapja. Később Maróthy János macsói bán tulajdona révén a Gyulai várbirtok részévé vált. 1686-ban a tatárok elpusztították.
1723-ban a puszta Lővenburg János Jakab békés vármegyei főispán tulajdonába került, aki bánáti románokat telepített a faluba, akik rövidesen templomokat építettek. A jelenlegi román ortodox templomot egy mesterséges magaslatra építették 1779-ben. Az Andrássyak tulajdonába került községben 1742-ben kastélyt, 1749-ben római katolikus templomot építettek, s Kétegyháza a Gyulavári uradalom központja lett.
A falu a 19. század elejétől az Almásy-család birtokába került, amely 1804 után magyar lakosságot is telepített a faluba. 1800–1812 közötti mértani falurendezés során alakult ki a község mai arculatát meghatározó széles, hosszú, valamint a merőlegesen keresztező utcák rendje.
Az 1848-49-es forradalmak idején a parasztmozgalmak egyik fészke a település, majd a huszadik század eleji agrárvillongások színhelye. Az első világháborút követően román csapatok, majd a második világháborúban a német és szovjet csapatok harcoltak itt.
Kultúra és oktatás
[szerkesztés]A településen román általános iskola és óvodák működnek. A magyar általános iskola 1997-től Márki Sándor történész nevét viseli. Az Almásy grófok egykori romantikus stílusú parkkal övezett kastélyában 1952-ben indult meg a középiskolai oktatás: a szakmunkásképzés során egyidejűleg több, mint kétszázan sajátítják el a mezőgazdasági gépismereteket, képzik a gazdaasszonyokat, a leendő falusi vendéglátókat, az iskola erdélyi vendégtanulókat is fogad. A településen nyaranta a Kétegyházi Kulturális Napok rendezvénysorozatot rendezik meg, amelyet 2007 nyarától Pogácsa Fesztiválnak neveznek. A falu hírnevéhez az Országos Gasztronómiai Fesztivál is hozzájárul.A kastélypark területén található a Gépfejlődéstörténeti Gyűjtemény működő mezőgazdasági gépekkel. A másik nagy jelentőségű művelődési érték a Kétegyházi Román Tájház.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Dr. Eisele József (FKgP)[4]
- 1994–1998: Dr. Eisele József (FKgP)[5]
- 1998–2001: Gulyás György (független)[6]
- 2002–2002: …
- 2002–2006: Gulyás György (független)[7]
- 2006–2010: Kalcsó Istvánné Gyuricska Mária (független)[8]
- 2010–2014: Kalcsó Istvánné Gyuricska Mária (független)[9]
- 2014–2019: Kalcsó Istvánné (független)[10]
- 2019–2024: Dr. Rákócziné Tripon Emese (független)[2]
- 2024– :
A településen 2001. december 16-re időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) írtak ki,[11] az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt,[12] úgy tűnik azonban, hogy a választást, elegendő számú jelölt hiányában nem lehetett megtartani.[11]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 3694 | 3622 | 3303 | 3230 | 3323 | 3308 |
2013 | 2014 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 65%-a magyar, 30%-a román, 3%-a cigány, 1%-a német és 1%-a egyéb (főleg szlovák és szerb) nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,3%-a magyarnak, 5,4% cigánynak, 1,7% németnek, 27,6% románnak, 0,2% szerbnek, 0,4% szlováknak mondta magát (16,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 21,7%, református 4,9%, evangélikus 1,2%, görögkatolikus 0,9%, egyéb valláshoz tartozó (főleg ortodox) 26,2%, felekezeten kívüli 21% (24,1% nem nyilatkozott).[14]
2022-ben a lakosság 89,6%-a vallotta magát magyarnak, 15% románnak, 4,7% cigánynak, 0,9% németnek, 0,2% szlováknak, 0,1% szerbnek, 1,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 15,1% volt római katolikus, 10,2% ortodoxnak, 3,8% református, 1,6% görög katolikus, 1% evangélikus, 4,3% egyéb keresztény, 1% egyéb katolikus, 24,6% felekezeten kívüli (38,4% nem válaszolt).[15]
Neves kétegyházi személyek
[szerkesztés]- Márki Sándor (Kétegyháza, 1853. március 27. – Gödöllő, 1925. július 1.) történetíró, egyetemi tanár, az MTA tagja (levelező: 1892, rendes: 1912). Márki István öccse.
- Itt született (1952. október 29. –) Kalcsó József festő, grafikus [1] Archiválva 2007. szeptember 29-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Mudin István atléta
Nevezetességei
[szerkesztés]- Andrássy–Almásy kastély, a barokk-copf kastélyt első földesura, Andrássy Zsigmond aradi alispán építette 1742-ben[16]
- Gépmúzeum – mezőgazdasági gépek és eszközök gyűjteménye a 18. századi barokk Andrássy–Almásy kastélyban
- Román Tájház
- Zsidó temető, kiemelt zsidó helytörténeti érték 19-20. század
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Kétegyházi Andrássy-Almásy-kastély, wenckheim.hu
- ↑ a b Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 1.)
- ↑ Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 10.)
- ↑ Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 10.)
- ↑ Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 10.)
- ↑ Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. május 10.)
- ↑ Kétegyháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ a b A 2001. december 16-án tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001. december 16. (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2001-ben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2001 (Hozzáférés: 2020. május 26.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Kétegyháza Helységnévtár
- ↑ Kétegyháza Helységnévtár
- ↑ ANDRÁSSY-ALMÁSY KASTÉLY
További információk
[szerkesztés]- Kétegyháza a startlapon
- Mezőgazdasági gépfejlődéstörténeti gyűjtemény. Erőgépek. Kétegyháza; szerk. Pálfi György; Pálfi György, s.l., 1983
- Ardelean József János: Kétegyháza község monográfiája / Monographia comunii Chitichaz; románra ford., sajtó alá rend. Csobai Lászlóné; Rózsa Gimnázium és Szakközépiskola, Békéscsaba, 1986 (Bibliotheca Bekesiensis)
- 20 éves a kétegyházi Alkotótábor; szerk. Tőkés Gyula; Békés Megyei Képzőművészeti Szabadiskola Egyesület, Kétegyháza, 2000
- A mezőgazdasági szakoktatás ötven éve Kétegyházán, 1952–2002; szerk. Szabó Ferenc; Dürer Ny., Gyula, 2002
- Kétegyháza; tan. Csobai Lászlóné et al., szerk. Erdmann Gyula; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2003 (Száz magyar falu könyvesháza)
- 25 éves a Mezőgazdasági Eszköz- és Gépfejlődés-történeti Szakmúzeum; tan. Pálfi György; Typografika, Békéscsaba, 2005
- A Márki Sándor Általános Iskola évszázados múltja és jelene. Fejezetek a százéves iskola történetéből; szerk. Mokán Jánosné, közrem. Csumpilláné Csáki Beáta, Mokán Jánosné, Telek Mihályné; Önkormányzat, Kétegyháza, 2012
- Havassy Péter: Kétegyháza 600 éve; Önkormányzat, Kétegyháza, 2012
- Maria Sarca Zombai: Obiceiuri de nuntă, "uspăţ" la românii din Chitighaz / A kétegyházi románok lakodalmi szokásai; s.n., s.l., 2013
- Zombainé Szarka Mária: A kétegyházi román iskola története, 1793–2015; 2. bőv. kiad.; NOI, Gyula, 2015
- Maria Sarca Zombai: Tradiţiile românilor din Chitighaz. Activitatea cântăreţei Maria Şimonca Ardelean / A kétegyházi románok hagyományai. Árgyelán Péterné Simonka Mária népdalénekes tevékenysége; Cronica, Gyula–Kétegyháza, 2015
- Zombainé Szarka Mária: Kétegyháza – Chitighaz története képekben; Önkormányzat, Kétegyháza, 2016
- Maria Sarca Zombai: Românii din Chitighaz. Cele trei rituri de trecere la chitighăzenii ortodocşi / A kétegyházi románok. Az élet három fordulópontja a kétegyházi ortodoxoknál; NOI, Kétegyháza–Gyula, 2018
- Maria Sarca Zombai: Românii din Chitighaz. Instituţiile românilor băştinaşi ortodocşi / Kétegyházi románok. Az őshonos ortodox románok intézményei; NOI, Chitighaz–Gyula, 2019