Ravenszka – Wikipédia
Ravenszka (Ravensca) | |
![]() | |
A ravenszkai római katolikus templom (1922-ben épült) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Bánság |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Krassó-Szörény |
Község | Újsopot |
Rang | falu |
Községközpont | Újsopot |
Irányítószám | 327374 |
SIRUTA-kód | 54216 |
Népesség | |
Népesség | 69 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | - |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 866 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ravenszka témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Banat%2C_Rovensko_-_panoramio_%283%29.jpg/180px-Banat%2C_Rovensko_-_panoramio_%283%29.jpg)
Ravenszka, 1911 és 1918 között Almásróna (románul: Ravensca, csehül: Rovensko) falu Romániában, a Bánságban, Krassó-Szörény megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Az Almás-hegység egyik hegygerincén fekszik. Beépített területe ma jóval kisebb, mint a 19. században.[1] Járművel nehezen megközelíthető.
Nevének eredete
[szerkesztés]Nevét valószínűleg délszláv eredetű víznévről kapta, amely a ravan ('sík') szóból keletkezett. A helységnévrendezéskor adott új nevének előtagja az Almás-hegységre utal.
Története
[szerkesztés]A Határőrvidékre települt 1826-ban, 237 római katolikus cseh lakossal. A telepesek Budějovicéből, Berounból, Lochovicéből, Stepanováról, Velká és Malá Lehotáról származtak ide.[2] 1872-ig az Oláh-illír Határőrezred dalboseci századához, később Krassó-Szörény vármegyéhez tartozott.
1854-től tanítottak a faluban diplomás tanítók. Az iskola tannyelve 1907-ig volt cseh, majd magyar, 1920 és 1930 között cseh és román, 1930-tól 1940-ig román, a második világháború után ismét cseh.
Az 1947–49-es időszakban 109 lakosa repatriált Csehországba, a korábbi Szudétavidékre. 1960–65-ben építették meg a falut Újsopottal, 1970–73-ban a Ljubkovával összekötő utat.
Az 1990-es években lakói nagy része kivándorolt Csehországba.
Népessége
[szerkesztés]- 1900-ban 386 római katolikus vallású cseh lakosa volt. 71%-uk tudott írni-olvasni, viszont egyikük sem beszélt magyarul.
- 2002-ben 165 lakosából 159 volt római katolikus vallású cseh és 6 ortodox vallású román.
Ravenszka a kultúrában
[szerkesztés]A faluról szól Jana Ševčíková 1984-ben forgatott, Piemule című dokumentumfilmje, amelyet a Magyar Televízió is bemutatott.
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ Václav Fanta, Alena Rákosníková, Jakub Čermák, Adéla Poubová és Vojtěch Ružbatský: Vernacular architecture in Czech villages. In Petr Maděra et al. (eds), Czech villages in Romanian Banat: landscape, nature, and culture. Brno: University of Brno, 2014 [1][halott link]
- ↑ Sînziana Preda: Istorie şi memorie în comunităţile cehilor din Clisura Dunării. Cluj-Napoca, 2010, 109. o.
Források
[szerkesztés]- Desideriu Gecse: Istoricul comunităților cehe din România (Timișoara, 2011)
- Al-dunai cseh weblap (csehül)