Seregélyes (Magyarország) – Wikipédia
Seregélyes | |||
A település jelképe, a Zichy–Hadik-kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Fejér | ||
Járás | Székesfehérvári | ||
Jogállás | nagyközség | ||
Polgármester | Horváth Sándor (Magyar Vállalkozók és Munkaadók Pártja)[1] | ||
Irányítószám | 8111 | ||
Körzethívószám | 22 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 4325 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 55,19 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 122[3] m | ||
Terület | 78,19 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Alföld[4][5] | ||
Földrajzi középtáj | Mezőföld[4][5] | ||
Földrajzi kistáj | Közép-Mezőföld[4][5] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Seregélyes weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Seregélyes témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Seregélyes nagyközség Fejér vármegyében, a Székesfehérvári járásban. A falu könnyen megközelíthető közúton (62-es főút, 6213-as út, 6214-es út, 6228-as út) és vasúton (Pusztaszabolcs-Székesfehérvár vonal) egyaránt. Seregélyes híres kastélyáról, mely a szomszédos Zichyújfalut is egykor birtokló Zichy család tulajdonában volt. Seregélyes és Zichyújfalu földesura (így a két település is) közeli kapcsolatban és rokonságban állt egymással.
Ma a nagyközséghez több kisebb település is tartozik, ezek közül a legnagyobb Szőlőhegy (egykori nevén Józan), ahol a nagyközség népességének csaknem egynegyede él.
Fekvése
[szerkesztés]A Mezőföldön, Székesfehérvár és a Velencei-tó között, attól délre található Seregélyes, ahol „a Velencei-tóból kifakadó mocsáros helyek" rónává szelídülnek. Szomszédos települései Dinnyés, Zichyújfalu, Szabadegyháza, Sárosd, Aba, Tác és Székesfehérvár.
Közúton elérhető Székesfehérvár és Dunaújváros felől a 62-es főúton, amely korábban át is haladt a központján, 2015 augusztusa óta viszont elkerüli a település lakott területeit. Emellett megközelíthető mellékutakon is, Dinnyés felől a 6213-as, Sárosd irányából a 6228-as úton, illetve egy földúton (a 6214-es számú úton) Belsőbáránd felől is.
Vonattal megközelíthető a Pusztaszabolcs–Székesfehérvár-vasútvonalon, amelyen korszerű Siemens Desiro típusú motorvonatok közlekednek. A vonalnak két megállási pontja van itt: Seregélyes megállóhely, amely a település északi részén helyezkedik el, közúti megközelítését a 6213-as útból kiágazó 62 313-as út teszi lehetővé; valamint Seregélyes-Szőlőhegy megállóhely, a névadó településrész külterületei közt, a központtól légvonalban 3, közúton 4-4,5 kilométerre keletre.
Településrészei
[szerkesztés]- Szőlőhegy Seregélyestől körülbelül 2,5–3 kilométerre, keletre fekszik; Zichyújfalutól körülbelül 3,5 kilométerre helyezkedik el, de onnan csak földúton közelíthető meg.
- Aligváritanya Seregélyes centrumától 2 kilométerre fekszik, a Dunaföldvár-Seregélyes közti 6228-as út mellett.[6] 2011-es adatok szerint a népessége 2 fő.
- Ambrustanya lakatlan külterület, Seregélyes központjától két kilométerre helyezkedik el.[7]
- Elzamajor, mely a második világháborúig Szerecseny néven önálló település volt. Seregélyestől 5 kilométerre északra, Dinnyéstől 3 kilométerre délre fekszik, a 6213-as út mentén. 2011-es adatok szerint a lakónépessége 109 fő, a lakások száma pedig 31 volt.[8] Helyi menetrendszeri autóbuszjárat köti össze Seregélyessel és Seregélyes többi településrészével.[9] Itt található a Pelikán-ház Erdei Iskola, a Dinnyési-fertő peremén.[10][11] A fertő közelsége miatt a Pelikán-ház Erdei Iskola remek madármegfigyelési, madárgyűrűzési lehetőségeket biztosít.[12]
- Jánosmajor Seregélyes centrumától 3,5 kilométerre fekszik északnyugati irányban, a 62-es főút mellett. 2011-es adatok szerint a lakónépessége 49 fő, a lakások száma 15 volt.[13] Jánosmajor területén az alábbi vállalatok telephelyei találhatóak meg: Servo 65 Kft.,[14] Eurowind Kkt.,[15] Agrofree Kft.,[16][17] Itavil Kft.[18]
- Mészárostanya Seregélyestől 5 kilométerre fekszik. 1 lakás alkotja, lakónépessége 2011-ben 2 fő volt.[19]
- Vindicstanya Seregélyes centrumától 2,5 kilométerre fekszik északi irányban. 2011-es adatok szerint Vindicstanya lakónépessége 2 fő, lakásainak száma 1 volt.[6] Vindicstanya mellett halad el a 62-es főút.
Története
[szerkesztés]Seregélyes északnyugati előtere már a középső újkőkorszak időszakában lakott volt. Az újkőkort követő őskori periódusokban is lakott település volt és részben temetőként is funkcionált.
A Rác-völgyi dűlő közepén középső újkőkorszakbeli házakat és gödreiket, mellettük kétoldalt késő bronzkori, urnamezős kultúrájú urnatemetőt tártak fel a régészek.
A falu déli határában nagyméretű villagazdaságot, illetve ettől nem messze kocsitemetkezés helyét tárták fel. A kései vaskor embereinek és az ókori rómaiaknak a falusias telepnyomai a vízfolyások közelében elterülő területeken és a mélyebben fekvő területeken helyezkedtek el. Seregélyestől délre középső és kései avar népesség rendszeres temetkezési helye lehetett.[20]
A magyarság történetében eredetileg királyi birtok, ahol a fehérvári vár népei és királyi lovászok laktak. Oklevélben először 1258-ban említik Seregélyest, amikor Szolgagyőri Eunordi grófok elődeit, nevezetesen Smaragd székesfehérvári prépost, királyi kancellár; valamint öccsei, Vilmos és Egyed grófok a zsámbéki monostort alapították, s Vilmos többek között Ságh és Seregélyes nevű földek és legelők felével adományozta meg. Seregélyestől délre 11. és 14. század közötti Árpád-kori település lehetett.[21] Az adományt IV. Béla 1258-ban helyben hagyta. 1345-től a 17. század végéig a falunak több tulajdonosa volt. A török hódoltság korában Husszein Bin Abdullah tímár javadalom birtokai közé tartozott.
1696-ban pedig már Zichy Pál birtokaként említik. 1735-ben épült a falu temploma, melyet 1792-ben átépítettek. A Zichy család 1821-ben építette a falu parkjában található klasszicista stílusjegyeket viselő kastélyt. Az épületet valószínűleg Pollack Mihály tervezte, a nagyterem freskóit pedig Pich Ferenc festette. Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc idején Seregélyes felvonulási területként szolgált.
A második világháborúig a falu élte csendes mindennapjait, a háború gyötrelmeiből viszont bőségesen kivette részét. 1944. december 8-tól 1945. március 23-ig volt hadszíntér, s hétszer "cserélt gazdát". Legsúlyosabb harcok a németek utolsó magyarországi nagy ellenállása idején voltak. A háború és az újjáépítés után Seregélyes is fejlődésnek indult. Ez időben a mezőgazdasági termelés fejlődésével, részben Székesfehérvár iparosításával hozható kapcsolatba. Ez utóbbi jórészt jelenleg is leköti a falu munkaképes korosztályát. Emellett a faluban sokan foglalkoznak mezőgazdasággal, vagy a visszaigényelt földjükön, vagy nagyobb gazdálkodó egységben. 2015. augusztus 1-jén adták át a 62-es számú főút Seregélyest elkerülő szakaszát.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Wollein Ferenc (független)[22]
- 1994–1998: Paudits Béla (független)[23]
- 1998–2002: Paudits Béla (független)[24]
- 2002–2006: Dr. Czétényi István (független)[25]
- 2006–2010: Paudits Béla (független)[26]
- 2010–2014: Horváth Sándor (független)[27]
- 2014–2019: Horváth Sándor (független)[28]
- 2019–2024: Horváth Sándor (Magyar Vállalkozók és Munkaadók Pártja)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 4432 | 4403 | 4342 | 4253 | 4313 | 4325 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,2%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,8% németnek, 0,3% románnak mondta magát (10,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 35%, református 18,2%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 20,3% (25,2% nem nyilatkozott).[29]
2022-ben a lakosság 90,2%-a vallotta magát magyarnak, 0,4% németnek, 0,2% szerbnek, románnak, 0,1% horvátnak, 0,1% cigánynak, 1,9% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 21,3% volt római katolikus, 11,9% református, 0,3% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 0,9% egyéb keresztény, 1% egyéb katolikus, 23,9% felekezeten kívüli (40,3% nem válaszolt).[30]
Nevezetességei
[szerkesztés]Zichy–Hadik-kastély
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Sereg%C3%A9lyes_-_Palace.jpg/300px-Sereg%C3%A9lyes_-_Palace.jpg)
A klasszicista kastély 1821-ben épült. Dísztermében 1820 körül készült klasszicista architektonikus festés látható. Kertje védett természeti érték. Az U alakú, klasszicista kastély főhomlokzatának közepén négyoszlopos portikusz áll, a timpanonban a grófi család címere látható.
A kastély utolsó lakói, gróf Hadik Béla és felesége Széchenyi Alice grófnő a seregélyesi családi sírhelyen nyugszanak. Az 1980-as években, korhű stílusban helyreállított kastély római termét a székesfehérvári Pilch Ferenc seccoi díszítik (1820-as évek). Az épület kastélyszállóként működött 2008-ig.
A Zichy–Hadik-kastély értékei – hazai kastélyaink kincseihez, berendezési tárgyaihoz hasonlóan – a második világháború zűrzavarában szétszóródtak, a német és szovjet frontharcosok birtokába kerültek. Sok minden elenyészett, az értékeknek csupán egy kisebb része került múzeumokba. Ezért is számottevő az a lelet, amit 1976-ban találtak a seregélyesi kastély parkjában. Mintegy félezer tárgyat rejtett a vaskazetta és a faláda, amely ekkor egy fa kivágása során került elő. A lelet ezüst és aranyozott ezüst evőeszközökből, ezüstedényekből állt, és számos apró tárgyat, medalionokat, dobozkákat, tarsolyokat és ékszereket is tartalmazott. A tárgyak között 19. századi és antik darabok is vannak, de a nagyobb részük a 20. század elejéről származik. A lelet a székesfehérvári Szent István Király Múzeum tulajdonában van, ahol időnként kiállítják.
Pelikán-ház Erdei Iskola
[szerkesztés]A Pelikán-ház Erdei Iskola Dinnyési-fertő mentén, Elzamajorhoz közel, valamelyest északnyugatra található. A Dinnyési-fertő közelségének köszönhetően a madárgyűrűzést eddig sok szakember igényelte.[31]
Tájház
[szerkesztés]A seregélyesi Tájház a Fő utcán helyezkedik el, ami hűen tükrözi a régi népi építészet egyszerűségét. A tájház épületében kapott a népművészeti kiállítás, ami csakis eredeti darabokat sorakoztat fel.[32]
Sport
[szerkesztés]A településnek egy megyei másodosztályban játszó labdarúgócsapata van.[33] A források szerint az 1948/1949-es és az 1950/1951-es szezonban a Középdunántúli LASz, II. osztály, Sárbogárdi csoportban és az 1951-es szezonban a Fejér megye, Központi járás, III. csoportjában indultak először labdarúgócsapatok Seregélyesről.[34] A források 1980-ig több szereplést nem említenek egy labdarúgó-bajnokságban sem Seregélyes részéről.[34] Az 1980/81-es szezontól az 1987/88-as szezonig Seregélyes a megyei első osztályban szerepelt, végül 1988-ban kiesett és az 1989/90-es szezont a megyei másodosztályban folytatta máig.[34]
Seregélyesen a kézilabda is megvetette a lábát. A helyi kézilabdacsapatnak férfi és női szakosztálya van a megyei első-osztályban. 2011-12-es szezonban a női csapat megnyerte a Fejér megyei kézilabda bajnokságot, így Seregélyes lett Fejér megye bajnoka.[35][36]
Végül Seregélyesnek tollaslabda sportegyesülete is van, ami 2005-ben alakult meg. 2006-ig már 2 aranyérmet sikerült megszerezniük az országos versenyeken.[37] A 2010-ben az Eperjesen megrendezett nemzetközi kupán U11 kategóriában egy arany és egy bronzérmet, férfi páros versenyen ezüstérmet szereztek a seregélyesiek.[37]
Oktatás
[szerkesztés]- Seregélyesi Általános Iskola, Alapfokú Művészetoktatási, Pedagógiai Szak- és Szakmai Szolgáltató Intézmény és Óvoda (Seregélyesi Közoktatási Központ)[38]
- Fejér Megyei Eötvös József Szakképző Iskola és Kollégium
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1886. november 18-án Münnich Ferenc politikus, Magyarország miniszterelnöke 1958 és 1961 között.
- Itt született 1895. október 16-án Kalamár József politikus, az 1956-os forradalom egyik mártírja a hatalom oldaláról.
- Itt született 1912. szeptember 5-én Kovács József Kossuth-díjas pedagógus, oktatáspolitikus, diplomata.[39]
- Itt született 1920. május 4-én Hamza András Andor református lelkész.[40]
- Itt született 1949. március 10-én Jankovics József irodalomtörténész, kritikus, szerkesztő.[41]
- Itt született 1923. augusztus 17-én Kiss István vegyész, kémikus.[42]
- Itt nevelkedett Fürész Emőke, kosárlabdázó, streetball világbajnok, magyar bajnok, magyar kupagyőztes, 96 szoros válogatott.
- Itt született 1941-ben Horváth György műszerész, harckocsivezető, aki 2006. október 23-i zavargások során Budapesten az ott kiállított T–34-es harckocsit beindította
- Itt született 1955. március 5-én és nevelkedett Jankovics Sándor labdarúgó, aki 176 élvonalbeli mérkőzésen 25 NB I-es gólt lőtt, a Videoton csapatával 1976-ban ezüstérmes lett.
Testvértelepülések
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 9.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Seregélyes, Hungary (angol nyelven) (html). Falling Rain Genomics, Inc.. (Hozzáférés: 2012. június 30.)
- ↑ a b c Fejér megyei kistérségek összehangolt stratégiai programja (pdf) pp. 29–34. Sárvíz Térségfejlesztő Egyesület, 2001. [2013. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 11.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ a b A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2011 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. július 2.)
- ↑ A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2011 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Helységnévkönyv adattár 2011 (magyar nyelven) (xls). KSH, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. június 27.)[halott link]
- ↑ Seregélyes Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2010.(XII.15.) önkormányzati rendelete (magyar nyelven) (pdf). Seregélyes. (Hozzáférés: 2012. június 25.)[halott link]
- ↑ Pelikán Ház Erdei Iskola (magyar nyelven). Irány Magyarország!. (Hozzáférés: 2012. június 26.)
- ↑ Cite web-hiba: az url paramétert mindenképpen meg kell adni!. (Hozzáférés: 2012. június 26.)
- ↑ Seregélyes nevezetességei (magyar nyelven). Seregélyes Nagyközség Önkormányzata. (Hozzáférés: 2012. június 26.)
- ↑ A Magyar Köztársaság Helységnévtára, 2011 (magyar nyelven) (php). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Servo - 65 Kft. (magyar nyelven) (html). Cylex Tudakozó. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Eurowind Kkt. cégbemutató (magyar nyelven) (html). eurowind-kkt.internettudakozo.hu. [2010. május 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Agrofree Kft. (magyar nyelven) (html). Cylex Tudakozó. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Jánosmajori Ipari Zóna (magyar nyelven). Agrofree Kft.. [2013. december 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Itavil Kft. (magyar nyelven) (html). Cylex Tudakozó. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ A Magyar Köztársaság Helységnévkönyvtára, 2011 (magyar nyelven) (php). KSH, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. június 30.)
- ↑ Seregélyesi leletek (magyar nyelven). ng.hu. National Geographic. (Hozzáférés: 2013. augusztus 2.)
- ↑ MTI: Urnatemetőt tártak fel Seregélyesnél (magyar nyelven) (HTML). Index.hu. Index, 2013. március 25. (Hozzáférés: 2013. augusztus 2.)
- ↑ Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 31.)
- ↑ Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 15.)
- ↑ Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 15.)
- ↑ Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 15.)
- ↑ Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. május 15.)
- ↑ Seregélyes települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 31.)
- ↑ Seregélyes Helységnévtár
- ↑ Seregélyes Helységnévtár
- ↑ Seregélyes nevezetességei (magyar nyelven) (html). Seregélyes.hu. (Hozzáférés: 2011. június 18.)
- ↑ Tájház - Seregélyes (magyar nyelven) (html). Magyarországi turista kalauz. (Hozzáférés: 2011. június 18.)[halott link]
- ↑ Csapatok - Agárdi Termál Megyei II. osztály (magyar nyelven) (html). Fejér Megyei Labdarúgó Szövetség. (Hozzáférés: 2011. május 15.)
- ↑ a b c A Seregélyes SC bajnoki múltja (magyar nyelven) (html). Magyarfutball.hu. (Hozzáférés: 2011. május 15.)
- ↑ Seregélyesi Pelikán Diák Sport Egyesület (magyar nyelven) (html). Worldhandball.com. [2009. április 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 15.)
- ↑ Seregélyesi Pelikán Diák Sport Egyesület (magyar nyelven) (html). Worldhandball.com. [2009. április 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 15.)
- ↑ a b Pelikán Diák Sport Egyesület (magyar nyelven) (html). (Hozzáférés: 2011. május 15.)[halott link]
- ↑ Seregélyes Oktatási-nevelési intézményei (magyar nyelven) (html). Seregélyes Önkormányzatának honlapja. (Hozzáférés: 2011. május 15.)
- ↑ Kovács József (magyar nyelven) (HTML). Magyar Elektronikus Könyvtár. (Hozzáférés: 2012. augusztus 18.)
- ↑ Hamza András Andor (HTML). Magyar Elektronikus Könyvtár. (Hozzáférés: 2012. augusztus 18.)
- ↑ Jankovics József (magyar nyelven) (HTML). Magyar Elektronikus Könyvtár. (Hozzáférés: 2012. augusztus 18.)
- ↑ Cite web-hiba: az url paramétert mindenképpen meg kell adni! (magyar nyelven) (HTML). Magyar Elektronikus Könyvtár. (Hozzáférés: 2012. augusztus 18.)
- ↑ a b Seregélyes testvértelepülései (magyar nyelven) (html). Seregélyes Önkormányzatának honlapja. (Hozzáférés: 2011. május 15.)
További információk
[szerkesztés]Székesfehérvár, Börgönd | Dinnyés Elzamajor | Csiribpuszta, Agárd |
Belsőbáránd, Tác, Szabadbattyán | Szőlőhegy, Zichyújfalu | |
Aba | Aba, Sárosd | Sárosd, Szabadegyháza |