Döröske – Wikipédia
Döröske | |||
![]() | |||
Szent Jakab római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Vas | ||
Járás | Körmendi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Horváthné Varga Marietta Margit (független)[1] | ||
Irányítószám | 9913 | ||
Körzethívószám | 94 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 124 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 17,27 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 4,4 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Döröske weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Döröske témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Döröske község Vas vármegyében, a Körmendi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Döröske a Kemeneshát Rábára tekintő peremén fekszik, Körmendtől keletre 12 kilométerre, 180-244 méter közötti tengerszint feletti magasságban. Központján a Molnaszecsőd-Katafa közti 7445-ös út húzódik végig.
A környező települések: Molnaszecsőd, Magyarszecsőd, Döbörhegy, Szarvaskend, Nagymákfa és Gersekarát.
Éghajlata
[szerkesztés]Éghajlata kiegyensúlyozott, szélsőségektől mentes. Az évi középhőmérséklet az országos átlag alatt, 8,3-8,9 °C között van. A nyár és a tél enyhébb, mint a keletebbre eső területeken. Hazánk csapadékosabb tájai közé tartozik. Az évi csapadékmennyiség 700–950 mm között mozog. Az esős napok száma 31. Januári középhőmérséklet 1,4 °C, a júliusi 20,4 °C. Az első fagyos napok október 25-e körül az utolsók április 10-e körül jelentkeznek. Természetesen manapság kissé eltolódhatnak ezek az időpontok. A napsütéses órák száma évente 1700-1800 közötti. Ebből tenyészidőre 1200-1300 óra jut.
Növényzet, talaj, állatvilág
[szerkesztés]A gyertyános–tölgyes és cseres-tölgyes régióba tartozik. A terület a Pannonicum flóratartomány Nyugat-dunántúli flóravidékének alpokalji flórajárásába tartozik. Természetes erdőtársulásaik főleg a lombelegyes erdeifenyvesek, bükkösök és gyertyános–tölgyesek, cseres–tölgyesek, a patakok mentén égerligetek, a Rába mentén puhafaligetek (fűz–nyár ligeterdők és keményfaligetek (tölgy–kőris–szil ligeterdők nőttek. A Rába és a Csörnöc természetes holtágai (de a szabályozással levágottak is) rendkívül értékes természeti képződmények. Ezekben gyékényesek, nádasok és más mocsarak, esetleg fűzlápok alakultak ki.
A fő talajképző kőzet az agyag és a kavics, de jellemző még a barna erdőtalaj is, a kis mértékben kötött kőzeten az agyagbemosódásos barna erdőtalaj, a völgyekben réti talajok a jellemzőek. A község lejtős területein a szántóföldi művelés nem nyújt kiemelkedő értékeket.Így megfigyelhető hogy a dombok, lankák déli oldalain szőlő és gyümölcs termesztés a jellemző. Csak a szélesebb hátakon, a falu Nyugati és Déli térségeiben folyik szántóföldi művelés, növénytermesztés. A táj mezőgazdasági potenciálja gyenge.
A térségben a hazai dombvidékekre általában megjelenő állatvilág a jellemző. A vadászható apróvad mára már nagyon kevés, a nagyvad állománya viszont jó. A szarvas állománya meglehetősen jó, hiszen keveredik a zalai területekkel. Jelentős a szarvas és a vaddisznó által okozott mezőgazdasági vadkár. Jellemző nagyvad még az őz, melyben úgyszintén gazdag a terület. Apróvadból a róka az, ami nagy számban megtalálható a térségben.
Döröske mellett lőtte Molnár Lajos a havasi csóka hazai előfordulásának egyetlen bizonyító példányát.
A falu leírása
[szerkesztés]A falu változatos környezetben épült fel. Északi előterében a Szentegyházhegy alatt a Csörnöc-patak síksága található, mely lényegében a Rába síkságával kapcsolódik össze. Itt található a Vasi Hegyhát vonulata. Itt Döröske alatt a Csörnöc-Herpenyő és a Rába közötti távolság körülbelül 3 km. A Berek felett a tájat uralva áll a 225 méter magas Szentegyházhegy, a 8-as főútról érkezve már messziről szembetűnik a templom. Ettől délre helyezkedik el a falu, melynek házai a Malom-patak völgyébe is leereszkednek. Egy szűk utcán jutunk le ebbe a völgybe, ahol a Malom-patak vizét 1976-ban tóvá duzzasztották. Ez a tó már évtizedek óta turisztikai központ, fürdésre, pihenésre szolgál. A tó két oldalán domb húzódik, mely így körülöleli a víztározót. A tó keleti oldalán emelkedik a szőlőhegy, mely 244 méteres magasságával a község legmagasabb pontja (Öreghegy). Itt szőlők, gyümölcsösök, pincék, nyaralók sorakoznak.
Története
[szerkesztés]Első okleveles említése 1244-ből származik. Ebben már említést tesznek templomáról, ami még ma is látható a régi temetőben.
A különböző századokban a falu nevét az alábbi alakokban említik:
- Druska (1244)
- Dereske (1276)
- Dyriske (1278)
- Duruske (1283)
- Duruska (1292)
- Derechke (1549)
- Deoroske (1565)
- Döröske (1624)
Kezdetben, a 13. századtól, okleveles említések soraiból kiolvasva arra jöhetünk rá, hogy a faluban csak pár szegény élt. Tehát akkoriban csak birtok volt, mintsem igazi lakó falu. Egy oklevél 1331-ben arról ad tanúbizonyságot, hogy a Saar-i Marcellus fia öt évre adta zálogba a területet Monkus Miklósnak.
Darabos János 1538-ban birtokolja a területet, majd Darabos Gergely 1549-ben birtokolja Döbörheggyel együtt. Ekkor 11 porta, egy bíró, hat zsellér, egy kocsis, és egy malom volt a két faluban. A falu lakossága a történelem során sok alkalommal szenvedett a katonaságtól, és több alkalommal fel is jelentették őket.
A falu közelében ekkoriban még "kastély", castellum, mai terminológiával vár állt. Nem keverendő össze, a tőle néhány száz méterrel, a Nagykút feletti dombtetőn található várral (Várdomb, Várad). Ez utóbbi közelében téglaégető hely is volt található. A vár belsejébe feltehetően egy szekérrel is jól járható út vezetett az erdőn keresztül, mely ma is látható. A domb tetejéről visszanézve, különösen ősszel, jól látható az egykori "kastély" területe, valamint a távolabbi templom is. A szájhagyomány szerint a vár a török időkben égett le.
„A vár (kastély) három oldalról nehezen megközelíthető dombon épült. A támadható déli oldalon kettős, mély szárazárok védte. A belső árok ma is 4 m mély. A két árok között talán kaputorony állhatott. Erre utal a külső árok szögletesen megtört vonala. A kis vár belsejében (talán trapéz alaprajzú) téglaépület, nyilvánvalóan lakótorony állt. A helyszínen gyűjtött téglák ugyanabból a kézi vetésből származnak, mint a kastélytól 400 m-nyire található 1200 körüli építésűnek tartott temploméi. Nagy valószínűséggel feltételezhető, hogy ugyanakkor, nyilván ugyanaz a birtokos építette mindkettőt. 1471-ben oklevél említi a nádasdi Darabos család itteni castellumát. Az 1549-ből származó adóösszeírásból megtudhatjuk, hogy a döröskei kastély lakója ekkor Darabos Gergely, a megye későbbi alispánja volt.”[3]
A döröskeiek úgy tudják, hogy a falu a nevét a volt vár védőjéről, Döröskei Jánosról kapta, aki egy támadás során halálosan megsebesült és utolsó kívánsága az volt, hogy a falut róla nevezzék el. Az idősebbek szerint a fent említett várat a törökök is elfoglalták. Ma már csak kövek, és régi edények található a helyszínen. Az utolsó falmaradványt 1930 környékén bontották le, és a mellette húzódó árkot töltötték fel vele. A Szentegyházhegy belső oldalán valamikor egy kastély állt. Innen a falubeliek, rengeteg kavicsot, törmeléket hordtak el. Különböző tárgyak is előkerültek,- rézdrót, rézszeg, cserép, pénzérme. A kastély alatt egy pince is húzódott, ahonnan egy út vezetett a várba. Az út egy szakasza még ma is látható.
1678-tól a Nádasdyak birtokolták egészen a 18. század közepéig.
1690-ben Döröskén 15 negyedtelkes jobbágy, 6 zsellér élt. Egy telekhez 40 hold szántó, 16 kocsi szénát adó rét, és még 40 hold erdő tartozott.
Ezután 1737-től átkerült a gróf Festetich család tulajdonába, akik a vasvári birtokukhoz csatolták.
1743-ban 18 jobbágyot, és 15 zsellért találunk Döröskén. Mária Terézia idejében 18 jobbágyporta volt, 20 házas és 1 háztalan zsellér élt Döröskén.
1851-ben 310 fő volt a lakosság létszáma.
1869-ben a nőknek a 83%-a, a férfiaknak a 72% írástudatlan volt.
1875-ben egy tanító volt a faluban, egy tanteremben 37 tanulót oktatott.
1898-ban 373 fő a lakosság, és ez mind római katolikus vallású.
Az állatállomány legnagyobb létszáma mind máig is 1911-ben volt. 220 szarvasmarha, 120 tehén, 254 sertés, 10 ló.
Az első világháborúban 37 hadbavonult volt, 11 hősi halált halt.
1930-ban a falu lakossága 436 fő, ipari keresők száma: 13, őstermelő 176, közszolgálatot 3 fő teljesített.
A második világháború 1945. március 31-én ért véget a Döröskeieknek. Eddig a magyar és német hadseregek, valamint polgári menekültek átvonuló területe volt.
Ekkor a lakosság száma 476 fő, családok száma 92 fő, házak száma 85 fő.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Benkő László (független)[4]
- 1994–1998: Benkő Bálint (független)[5]
- 1998–2000: Benkő Bálint (független)[6]
- 2000–2002: Nagy Imre (független)[7][8]
- 2002–2006: Mizda Ferencné (független)[9]
- 2006–2010: Mizda Ferencné (független)[10]
- 2010–2014: Mizda Ferencné (független)[11]
- 2014–2019: Dománé Tóth Erika (független)[12]
- 2020–2024: Dománé Tóth Erika (független)[13]
- 2024– : Horváthné Varga Marietta Margit (független)[1]
A településen 2000. május 21-én időközi polgármester-választást tartottak,[7] az előző polgármester lemondása miatt.[14]
A 2019. október 13-án tartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett Döröskén eredményt hirdetni, mert szavazategyenlőség alakult ki a hivatalban lévő polgármester, Dománé Tóth Erika és egyetlen kihívója, Horváthné Varga Marietta Margit között; a 91 választó közül 76 adott le érvényes szavazatot, fele-fele arányban a két hölgyre.[15] Az emiatt szükségessé vált időközi polgármester-választást 2020. január 19-én tartották meg, ezen már 102 választó szerepelt a névjegyzékben, és hat fő kivételével mindannyian érvényes szavazatot adtak le. A magasabb részvételi arány Dománé Tóth Erikának kedvezett, mindössze két szavazatnyi különbséggel ugyan, de ő lett a választás győztese.[13]
Néprajz
[szerkesztés]Építészet
[szerkesztés]A faluban a házak, pajták borona- vagy sövényfalúak voltak. A legelterjedtebb építkezési forma a háromosztású ház volt (szoba, konyha, kamra). Ebben az időben a család szinte a teljes napját itt töltötte. Majd később a konyhából választották le a szobát, így jött létre a „tisztaszoba”. A házhoz tornácot építettek, a ház elé főként az utca fonton volt a kiskert-virágoskert. Ez még ma is sok helyen megfigyelhető. A telek végében, az udvarban építették a pajtát. A kamra szorosan a házhoz épült, majd istálló. Tyúk, és disznóól is a ház részét képezték. Megtalálható volt még a nélkülözhetetlen trágyadomb és a góré. Ezek mögé került a WC.
Viselet
[szerkesztés]A lányok és asszonyok fejükön kendőt viseltek, a szoknyájuk bokáig ért, alsó szoknyájuk 2-3 is volt. A felső ruházatot fehér vászonból készítették. A lányok a hajukat egy fonatba összefogták, az asszonyok koszorúba fonva viselték. A férfiak vászon inget hordtak, fehér, vagy más színes gatyával, eléje pedig jellegzetes kék kötényt kötöttek fel. Az ünnepi öltözékük fekete posztó nadrág, fehér vászon ing, és fekete kalapból állt.
A mai falu
[szerkesztés]A falu szerkezete sokat nem változott. Lakossága csökkent, és a lakóházak száma sem növekszik.
A régi házakat újítják fel a családtagok. Néhol épül egy-egy új ház, de ez igazán csak a szőlőhegyekre jellemző.
Ha megfigyeljük a képet a faluról, akkor szembetűnik, hogy egy nagyobb utca látható. Ez a Fő utca. Ebből még két utca, és egy gazdasági út nyílik. A templom utcája a Hársfa utca, a tóra vezető út a Mogyorósi utca. A gazdasági út pedig a közeli majorba vezet. Ezeken kívül még találhatóak dűlőutak, melyek a tóról indulnak, a szőlőhegyekbe tartanak, külön elnevezésük nincs. A házakat merőlegesen építették, építik az utcákra. Ez a szalagtelkes elrendezés miatt van. Az utcafrontra a téglalap alakú parcelláknak a rövidebbik oldala néz. Így hátrafelé építkeztek. Jól látható, hogy a parasztházak hosszúkásak voltak. Az 50-es, 60-as években építettek hozzájuk, így általában L alakú formát vettek fel. Az L alak talpa az utcára néz. Egy templom található a faluban, mely az 1200-as években épült. A falu központjában található a művelődési ház, a vegyesbolt, a kocsma és egy harangláb. A szőlőhegyen az építkezés nem ennyire szabályos formában történik. Ott szabadabban helyezik el a pincéket, nyaralókat. Természetesen a vizet és villanyt a szőlőhegyen is bevezették.
A már említett víztározó ~1000 méter hosszú, és legnagyobb szélessége ~320 méter, legnagyobb mélysége 12 méter.
A tó az Őrségi Nemzeti Park tulajdonában van(2022).Itt működött 2005 nyaráig Nyugat-Magyarország egyik legnagyobb szabadtéri diszkója, melyet újra szeretne felvirágoztatni a tulajdonos. A tó vize egy átlagos nyáron 24-26 °C körül alakul. Megtalálható itt a harcsa, ponty, keszeg, sügér, süllő és még sok más halfajta is.
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 84 | 79 | 80 | 119 | 113 | 124 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,3%-a magyarnak, 11% németnek, 1,2% románnak mondta magát (3,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 81,7%, református 3,7% (14,6% nem nyilatkozott).[16]
Közlekedése
[szerkesztés]A falunak vasútja nincs. A legközelebbi Vasváron és Körmenden van. Mindkét város körülbelül 12 km-re található. Könnyen megközelíthető. Buszközlekedése közvetlenül csak Körmendre visz. A falut a 8-as főút felől Molnaszecsődről lekanyarodva, a 85-ös főút felől Katafáról lekanyarodva érhetjük el.
Nevezetességei
[szerkesztés]- római katolikus temploma a 13. században román stílusban épült. A régi temetőben található épület Ifjabb Szent Jakab apostol tiszteletére szentelték fel. 1894-ben átalakították. Berendezési tárgyai a 19. század végéről valók. Műemléki védettséget élvez.
- a Fő út 6 szám alatt lévő telken található sánc, egy ma már nem álló Árpád-kori megerősített lakótoronyhoz tartozott.
- horgásztó: a Bogrács-patak vizét mesterséges tóvá duzzasztották, így fürdésre, horgászatra alkalmas
- a falu Csörnöc patakra néző dombján Várdomb és egy középkori téglaégető helye, a domb alatt a Nagykút
Források
[szerkesztés]- Kereszturiné Pintér Mária: Döröske monográfiája (1987)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Döröske települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 19.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Dénes József: A döröskei „Kastély”. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. augusztus 11.)
- ↑ Döröske települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Döröske települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 7.)
- ↑ Döröske települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
- ↑ a b A 2000. május 21-én tartott időközi választások eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000. május 21. (Hozzáférés: 2020. május 24.)
- ↑ A hivatkozott forrásból a választás részletes eredményei nem állapíthatók meg.
- ↑ Döröske települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
- ↑ Döröske települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
- ↑ Döröske települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 26.)
- ↑ Döröske települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
- ↑ a b Döröske települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2020. január 19. (Hozzáférés: 2020. június 26.)
- ↑ Időközi választások 2000-ben (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2000 (Hozzáférés: 2020. május 24.)
- ↑ Döröske települési polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 28.)
- ↑ Döröske Helységnévtár