Maroshévíz – Wikipédia
Maroshévíz (Toplița, Töplitz) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Erdély | ||
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Hargita | ||
Rang | municípium | ||
Községközpont | Toplița | ||
Beosztott falvak | |||
Polgármester | Dumitru Olariu (2020. október – 2024. október 31.) | ||
Irányítószám | 535700 | ||
SIRUTA-kód | 83632 | ||
Népesség | |||
Népesség | 7569 fő (2021. dec. 1.)[2] +/- | ||
Magyar lakosság | 2092 (17%, 2021)[3] | ||
Község népessége | 12 609 fő (2021. dec. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 37,27 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 650 m | ||
Terület | 338,3 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Maroshévíz weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Maroshévíz témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Maroshévíz (korábban Gyergyó-Toplica, románul: Toplița, németül: Töplitz) municípium Romániában, Erdélyben, Hargita megyében. Hargita megye északi régióközpontja. A gyergyói fakereskedés és marosi tutajozás egykori központja.
Fekvése
[szerkesztés]Gyergyószentmiklóstól 32 km-re északnyugatra, a Maros völgyszorosának kapujában fekszik. Közigazgatásilag hozzá tartozik még Kelemenpatak, Lunkány, Magyaros, Moglán, Székpatak, Válya, Vugány és Zsákhegy.
Története
[szerkesztés]Területét székelyek népesítették be, a település valószínűleg egykori irtványtelepből fejlődött ki, 1567-ben említik először. Régibb térképek és okmányokban mindenütt Gyergyó-Toplicza néven találjuk meg. A maroshévízi meleg forrásokat I. Rákóczi György fejedelem 1638-ban maga is meglátogatta, mivel a Siklósi Mihálynak küldött instructióját a gyergyói meleg fürdőkön (in Thermis Gyergyoiensibus) írt alá.[4]
1910-ben 7388 lakosából 4194 román és 2414 magyar volt.
A trianoni békeszerződésig Maros-Torda vármegye Régeni felső járásához tartozott. A település az utóbbi 20 évben jelentősen fejlődött. 2002-ben 15 880 lakosából 11 291 román, 4039 magyar, 486 cigány és 15 német volt. Maroshévíz történetének ismert feldolgozója Czirják Károly helytörténész.
2002-ben nyilvánították municípiummá.[5]
Látnivalók
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Topli%C5%A3a%2C_church.jpg/250px-Topli%C5%A3a%2C_church.jpg)
- A moglanyesti Nagyasszony kolostortemplomot 1658-ban I. György István moldvai fejedelem építtette felesége, Safta részére fából.
- Műemlék fatemplomát, amely a Szent Illés kolostor mellett áll, 1847-ben építették a Maros megyei Gödemesterházán. 1910-ben szállították ide kolostoralapítás céljából, majd 1924 és 1928 között bővítették. Másik ortodox fatemploma 1867-ben épült. Nagy kéttornyú ortodox temploma van.
- Református temploma 1895-ben épült, a második világháborúban megrongálódott, de kijavították.
- A Lázár-kúria 1829-ben épült, ma gyermekotthon.
- Fenyvesek övezte gyógyfürdőtelepe a Fenyő- vagy Bánffy-fürdő üdülőközpont, 655-690 m magasan fekszik, klimatikus gyógyhely. 26 °C-os radioaktív ásványi sókban gazdag termálvize van. A fürdőtelepen 1882-ben Bánffy Dezső építtetett villát, melyet azonban 1999-ben leromboltak. Jelenlegi medencéje 1937-ben épült.[6]
- Az Urmánczy kastély 1903 és 1906 között épült
- Az Urmánczy-fürdő 1959-ben épült a Maros mellett, 25 °C-os vize van
- A várostól 9 km-re első világháborús emlékmű áll.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született és itt is hunyt el Urmánczy Nándor képviselő, politikus, író. 1868-1940.
- Itt született 1868-ban Miron Cristea, a Román Ortodox Egyház első pátriárkája, Románia miniszterelnöke 1938–1939 között.
- Itt született 1914-ben George Sbârcea (művésznevén Claude Romano) zeneszerző, író, műfordító
- Itt született 1965-ben Sarány István újságíró.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. május 31. (Hozzáférés: 2023. július 9.)
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. (Hozzáférés: 2024. január 21.)
- ↑ Orbán Balázs: Székelyföld leírása – Átrándulás Gyergyó-Topliczára. Magyar Elektronikus Könyvtár (MEK)
- ↑ LEGE nr.494 din 11 iulie 2002 privind declararea ca municipiu a oraşului Topliţa, judeţul Harghita. www.cdep.ro (2002. július 12.)
- ↑ Fürdőhelyek (magyar nyelven). marosheviz.info. (Hozzáférés: 2012. augusztus 19.)