Hargita megye – Wikipédia
Hargita megye (Harghita) | |
![]() | |
![]() | |
Hargita megye címere | |
Adatok | |
Ország | ![]() |
Régió | Erdély |
Megyeszékhely | Csíkszereda |
Jelzés | HR |
Terület | 6639 km² |
Körzethívószám | (+40) 266 |
Népesség | |
Népesség | 291 950 fő (2021. dec. 1.)[1] |
Népsűrűség | 47 fő/km² |
Térkép | |
Megyei tanács weboldala Prefektúra weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hargita megye témájú médiaállományokat. |
Hargita megye (románul Județul Harghita) Erdély keleti részén helyezkedik el. Székhelye Csíkszereda. Szomszédos megyéi: Maros megye nyugaton, Brassó megye és Kovászna megye délen, Bákó megye (Bacău) és Neamț megye keleten, Suceava megye északon. Az 1968-as megyerendezéssel hozták létre, a Maros–Magyar Autonóm Tartomány megszüntetésével, nagyrészt az egykori Csík vármegye és Udvarhely vármegye területéből.
Földrajz
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Magas-b%C3%BCkk.jpg/170px-Magas-b%C3%BCkk.jpg)
Hargita megye területe 6639 km². Főként a Keleti-Kárpátok hegyeiből áll, mint például a Csíki-havasok (Ciuc), a Gyergyói-havasok, a Kelemen-havasok és a Hargita (Harghita). Ezen hegységek főként vulkanikus platókból, hegylábakból, és a sűrűbben lakott folyóvölgyekből állnak.
A hegyek eredete vulkanikus, a terület pedig híres meleg forrásairól. Hargita Románia egyik leghidegebb területe, ám nyáron meglehetősen meleg is lehet. Amennyiben elég eső esik, a megye klímája tökéletes az erdei gombák számára.
A megyében ered Románia két fontos folyója, a Maros és az Olt. Ezek a folyók Marosfőnél és Csíkszentdomokosnál erednek egymástól néhány kilométerre. A Maros innen nyugat felé folyik, majd a Tiszába ömlik, míg az Olt dél felé, a Dunába ömlik. (Ezt örökíti meg A Maros és az Olt legendája.) Hargitának sok szép természeti látványossága van, például a Szent Anna-tó, mely egy vulkáni eredetű krátertó a megye déli részén, Tusnád közelében. A Gyilkos-tó egy hegyi tó Gyergyószentmiklós közelében. A Békás-szoros egy megejtően szép, szűk hasadék, melyet a Békás-patak alakított ki.
Hargita megye 10 legmagasabb hegycsúcsa: | |||
Hely | Név | Magasság | Hegység |
---|---|---|---|
1. | Kelemen-forrás-csúcs | 2032 m | Kelemen-havasok |
2. | Rekettyés-csúcs | 2021 m | Kelemen-havasok |
3. | Cserbükk | 2013 m | Kelemen-havasok |
4. | Csont-hegy | 1900 m | Kelemen-havasok |
5. | Vajda-csúcs | 1885 m | Kelemen-havasok |
6. | Madarasi-Hargita | 1801 m | Hargita |
7. | Nagy-Hagymás | 1793 m | Hagymás-hegység |
8. | Fekete-Hagymás | 1771 m | Hagymás-hegység |
9. | Drágás-csúcs | 1767 m | Kelemen-havasok |
10. | Rákosi-Hargita | 1758 m | Hargita |
Éghajlat
[szerkesztés]Az éghajlat hegyközi és hegyvidéki, hosszan tartó hideg telekkel és viszonylag meleg nyarakkal. Az évi átlaghőmérséklet 4 °C a hegyeken és 5.6 °C a medencékben. A leghidegebb hónap átlagos hőmérséklete -6.8 °C a medencékben és -4 °C a hegyvidéken, nyáron az átlaghőmérséklet 16 °C ill. 12 °C. A legmagasabb hőmérsékletet (36.5 °C) 1952-ben mérték Székelyudvarhelyen, a legalacsonyabbat (-38 °C (1963. január 18.).]-ben a Gyergyói-medencében. Télen gyakoriak a hőinverziók. A fagyos napok száma az alacsonyabb részeken évi 160. Ritkán előfordulnak késői (júniusi) és korai (szeptemberi) fagyok is. Az évi csapadékmennyiség 550–1000 mm.
Népesség
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Harghita_County_Hungarians.png/200px-Harghita_County_Hungarians.png)
A 2002. évi népszámlálás szerint a megye összlakossága 326 222 fő volt, 2011-ben 310867 főre csökkent. Hargita megyében élnek a legmagasabb arányban magyarok egész Erdélyben. A népesség változása az utóbbi 170 évben (a megye mai területére számítva):[2][3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/3xp75mqx1nak4mzo8bawlu443ag73py.png)
Nemzetiségek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Harta_etnica_jud_Harghita.png/188px-Harta_etnica_jud_Harghita.png)
magyarok 70% fölött 50–70% között | románok 70% fölött 50–70% között |
A legutóbbi népszámlálás (2011) eredményei szerint a megye főbb etnikumai a következők: magyar (82,9%), román (12,6%), cigány (1,7%)[3]
A legnagyobb magyar csoport a székelyeké, a legtöbb település népességének többségét ők teszik ki, a románok elsősorban a megye északi részén tömörülnek, központjuk Maroshévíz (Toplița).
- A székelyföldi megyék etnikai térképe (1992)
- A székelyföldi megyék etnikai térképe (2002)
Vallások
[szerkesztés]Vallások szerint a népesség a következőképpen oszlik meg: római katolikus 65%, ortodox 13%, református 13%, unitárius 7%, egyéb 2%. A székelyek javarészt katolikusok, míg a románok főként ortodox vallásúak.
Közigazgatási beosztása
[szerkesztés]A megyében 2007. július 1-jén négy municípium ‑ Csíkszereda (Miercurea-Ciuc), Gyergyószentmiklós (Gheorgheni), Maroshévíz (Toplița) és Székelyudvarhely (Odorheiu Secuiesc) ‑, öt további város ‑ Balánbánya (Bălan), Borszék (Borsec), Székelykeresztúr (Cristuru Secuiesc), Szentegyházasfalu (Vlăhița) és Tusnádfürdő (Băile Tușnad) ‑ és 58 község van, melyekhez összesen 264 település tartozik.[4]
A megyei tanács
[szerkesztés]A megyei tanácsot 31 tanácsos – köztük a tanács elnöke – alkotja, akiket legutóbb 2020-ban választott meg a megye lakossága. A tanács jelenlegi elnöke Borboly Csaba, aki az RMDSZ színeiben nyert tisztséget.
Párt | Mandátumok | Jelenlegi megyei tanács összetétel | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
RMDSZ | 19 | ||||||||||||||||||||
Erdélyi Magyar Szövetség | 4 | ||||||||||||||||||||
PSD | 3 | ||||||||||||||||||||
PNL | 2 | ||||||||||||||||||||
Szabad Emberek Pártja | 2 |
Főbb települések
[szerkesztés]Megyei jogú városok
Városok
Hargita megye híres szülöttei
[szerkesztés]- Ábrahám Ambrus Andor biológus
- Bene József festőművész
- Cseres Tibor író
- Csiky András színművész
- Domokos Pál Péter néprajztudós
- Eötvös Péter zeneszerző
- Fodor Sándor író
- Gaál András festő
- Gál Sándor, az 1848–49-es szabadságharc tábornoka
- Kájoni János tudós szerzetes
- Kányádi Sándor költő
- Köllő Miklós szobrászművész
- Kurkó Gyárfás író
- Márkos András grafikus, festő
- Márton Áron püspök
- Márton Árpád festő
- Márton Ferenc festő
- Márton Gyárfás matematikus
- Márton János színész és rendező
- Mátyás József festő
- Nagy Imre festő
- Nagy István festő
- Orbán Balázs néprajztudós
- Palló Imre operaénekes
- Gelu Păteanu író
- Rácz Albert újságíró, helytörténész
- Salamon Ernő költő
- Sövér Elek festő
- Sükösd Ferenc festő
- Szabó Gyula író
- Szász Endre festő
- Székely Mózes fejedelem
- Szopos Sándor festő
- Tamási Áron író
- Tomcsa Sándor író
- Tompa László költő
- Vákár Lajos a csiki jégkorong meghonosítója
- Venczel József szociológus
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]- Maros-Torda vármegye
- Erdély erődtemplomos falvai
- Hargita megye természetvédelmi területeinek listája
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikája, Népszámlálási adatok 1850–2002 között
- ↑ a b Recensământul populației și locuitorilor 2011, Rezultate definitive: Tab8. Populaţia stabilă după etnie – judeţe, municipii, oraşe, comune. INS [Nemzeti Statisztikai Hivatal, végleges adatok]. (Hozzáférés: 2023. április 5.)
- ↑ SIRUTA: Románia közigazgatási területi egységeinek regisztere (román nyelvű). [2003. február 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. augusztus 31.)
További információk
[szerkesztés]