Vasláb – Wikipédia
Vasláb (Voșlăbeni vagy Voșlobeni) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió |
Megye | Hargita |
Község | Vasláb |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 537355 |
Körzethívószám | +40 x66[1] |
SIRUTA-kód | 86348 |
Népesség | |
Népesség | 1108 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 337 |
Népsűrűség | 18,62 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 790 m |
Terület | 59,52 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Vasláb weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Vasláb (vagy Gyergyóvasláb;[2] románul: Voșlăbeni vagy Voșlobeni) falu Romániában, Erdélyben, Hargita megyében.
Fekvése
[szerkesztés]A Gyergyói-medence déli részén, Gyergyószentmiklóstól 13 km-re délre, a Kakas-hegy lábánál fekszik.
Története
[szerkesztés]A falut a Lázár grófok alapították Tekerőpatak határrészéből és mintegy 20 görögkatolikus vallású, moldvai román családot telepítettek le itt, akik a Lázár család úrbéresei voltak. A telepesek a majorsági birtok területén dolgoztak, és a 17. századra már egy életképes faluközösségben éltek.[2] 1703-ban a faluban 28 család élt. A település első görögkatolikus temploma 1714-ben épült fából, ezt Sava moldvai püspök avatta fel.[2] A templomhoz, illetve annak oltárképéhez fűződik a mondás: otthagyta, mint Szent Pál az oláhokat. A szomszédos Tekerőpatak lakosai rendszeresen ellopták ugyanis a templom Szent Pál-ikonját, mert úgy vélték, az gyanúsan emlékeztet az ő falubírójuk fizimiskájára.[3] A falu felett dolomitbánya működik. Káposztája messze földön híres.
1910-ben 940 lakosából 803 fő román és 110 magyar volt. A trianoni békeszerződésig Csík vármegye Gyergyószentmiklósi járásához tartozott. 1992-ben 1257 lakosából 946 román, 310 magyar volt. A 2002-es népszámláláskor 1255 lakosa közül 894 fő (71,2%) román, 337 fő (26,9%) magyar, 24 fő (1,9%) cigány volt.
Látnivalók
[szerkesztés]- Mai temploma 1864-ben, tornya pedig 1880-ban készült.
- Falumúzeuma van.
- A Heveder patak völgyében 1860-ban épített vízifűrész működik.
- A Maros partján 60 hektáros tőzegláp található.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Az „x” a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS.
- ↑ a b c Felcsíki, gyergyói és tölgyesi utazások. In Vofkori László: Utazások Székelyföldön. Olvasószerkesztő P. Buzogány Árpád. Csíkszereda: Pro-Print Könyvkiadó. 2007. 296–297. o. ISBN 978-973-8468-62-7
- ↑ Krisztina Kaló: “Üget, mint a büdi boszorkány.” Issues in the translation of Hungarian proverbs and idiomatic similes. In A fordítás arcai 2018: A fordítás arcai 12 című konferencia előadásaiból. Szerk. Vermes Albert. Eger: EKF Líceum. 2019. 69. o. ISBN 9789634960997