Закаспійська область — Вікіпедія
Закаспійська область | |
Герб | |
![]() | |
Дата створення / заснування | 6 (18) травня 1881 |
---|---|
Країна | ![]() |
Столиця | Ашгабад |
Адміністративна одиниця | Туркестанське генерал-губернаторство Туркестанська АРСР |
Кількість населення | 382 487 осіб[1] |
Замінений на | Туркменська областьd |
На заміну | Закаспійський віськовий відділd |
Час/дата припинення існування | 7 серпня 1921 |
Площа | 605 117 км² |
![]() | |
![]() | |
Категорія мап на Вікісховищі | d |
![]() |
Координати: 37°57′00″ пн. ш. 58°23′00″ сх. д. / 37.9500000000277779577118054° пн. ш. 58.38333333336077402009323123° сх. д.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0_%D0%BA_%D1%81%D1%82%D0%B0%D1%82%D1%8C%D0%B5_%C2%AB%D0%97%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D1%81%D0%BF%D0%B8%D0%B9%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%8C%C2%BB._%D0%92%D0%BE%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D1%8D%D0%BD%D1%86%D0%B8%D0%BA%D0%BB%D0%BE%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F_%D0%A1%D1%8B%D1%82%D0%B8%D0%BD%D0%B0_%28%D0%A1%D0%B0%D0%BD%D0%BA%D1%82-%D0%9F%D0%B5%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B1%D1%83%D1%80%D0%B3%2C_1911-1915%29.jpg/282px-thumbnail.jpg)
Закаспійська область — адміністративна одиниця в Російській імперії, що існувала в 1854—1919. Адміністративний центр — Ашгабад.
Область заснована 6 (18) травня 1881 у складі Ахалтекинського, Красноводського й Мангишлацького повітів. Передана у ведення Туркестанського генерал-губернатора 26 грудня 1897 (7 січня 1898). Територія області остаточно оформилася до 1890 року.
Закаспійська область Російської імперії займала простір між східними берегами Каспійського моря і західними окраїнами Бухарського емірату і Хівінського ханства, доходячи на півночі до Уральської області, а на півдні до Персії та Афганістану з центром у Красноводську, після розширення території та будівництва Асхабад в 1881 році обласний центр було перенесено туди. У 1886 року увійшла як область, поряд з іншими середньоазійськими областями, в утворений Туркестанський край. 7 серпня 1921 була перейменована в Туркменську область.
Внаслідок невизначеності кордонів Закаспійської області з іншими регіонами імперії точна площа її невідома; по Стрельбицькому, вона займає з внутрішніми водами 554900 км² (487 557,2 кв. версти), а за відомостями місцевої адміністрації — близько 571 000 км² (501 696 кв. верст).
Населення Закаспійської області за даними перепису 1897 року: 382 487 осіб (212 638 чоловіків і 169 849 жінок), з них міських мешканців — 41 877.
У 1881 Закаспійська область ділилася на Ахалтекинський округ і Красноводське і Мангишлакське приставства. У 1882 округ і приставства були перетворені в повіти.
У 1884 були утворені 2 округи: Мервський (ділився на Іолотанське і Серахське приставства) і Тедженській. Через рік у Мервському окрузі утворено Пендинське приставство, а ще через рік у Ахалтекинському повіті утворено Атекське приставство.
У 1890 Мервський і Тедженський округи були перетворені на повіти. Ахалтекинський повіт перейменовано на Асхабадський. Одночасно утворені нові приставства: Дурунське в Асхабадському повіті; Кара-Калинське і Чикішлярське — у Красноводському повіті.
У 1891 в Тедженський повіт були передані Атекське (з Асхабадського повіту) ій Серахське (з Мервського) приставства. Такий поділ зберігався до 1917 року.
На початку XX століття Закаспійська область ділилася на 5 повітів:
№ | Повіт | Повітове місто | Площа (верст)² | Населення (1897)л. |
---|---|---|---|---|
1 | Асхабадський | Асхабад | 86 746 | 92 205 |
2 | Красноводський | Красноводськ | 110 000 | 53 768 |
3 | Мангишлацький | Александроський форт | 190 200 | 68 555 |
4 | Мервський | Мерв | 110 795 | 119 255 |
5 | Тедженський | Серахс | 33 997 | 48 704 |
У 1917 всі приставства були перейменовані в дільничні коміссарства. Одночасно утворено два нових коміссарства: Челекенське в Красноводському повіті і Байрам-Алійське в Мервському. Через рік Кара-Калинське комісарство передано з Красноводського до Асхабадського повіту.
У 1919 Асхабадський повіт перейменований в Полторацький. Дільничні коміссарства були скасовані. 4 з 5 повітів були розділені на райони: у Красноводський повіт входили Джебельський, Казанджицький, Приморський й Чікішлярський райони; в Мервський повіт — Байрам-Алійський, Іолотанський, Кушкінський, Отамишський, Тахта-Базарський і Тохтамишський; в Полторацький повіт — Бахарденський, Східний, Геок-Тепінський, Кизил-Арватський і Фірюзинський; в Тедженський повіт — Гінцбурзький, Серахський і Тедженський. Вже в 1920 році райони були скасовані.
Влітку 1920 Мангишлацький повіт був переданий в Казахську РСР. Тимчасово був відновлений Кушкінський район Мервського повіту (проіснував 2 місяці).