Békés vármegye – Wikipédia
Koordináták: é. sz. 46° 44′ 15″, k. h. 21° 02′ 41″46.737500°N 21.044722°E
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Békés vármegye | |||
![]() | |||
A Körös Mezőberénynél | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegyeszékhely | Békéscsaba | ||
Járások száma | 9 | ||
Települések száma | 75 | ||
megyei jogú városok | 1 | ||
egyéb városok | 21 | ||
ISO 3166-2 | HU-BE | ||
Főispán | Dr. Takács Árpád | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 315 222 fő (2022. okt. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 66,8 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 5631,05 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Térkép | |||
![]() | |||
Békés vármegye elhelyezkedése Magyarországon | |||
Békés vármegye weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Békés vármegye témájú médiaállományokat. |
Békés vármegye, 1950 és 2022 között Békés megye (németül: Komitat Bekesch, latinul: Comitatus Bekesiensis, románul: Comitatul Bichiș, szlovákul: Békešská stolica) közigazgatási egység Magyarország délkeleti részén, a Dél-Alföld régióban. Északról Hajdú-Bihar vármegye, északnyugatról Jász-Nagykun-Szolnok vármegye, nyugatról Csongrád-Csanád vármegye, délről és keletről pedig Románia határolja. Székhelye a Viharsarok fővárosa, a híres gasztronómiai különlegességeiről és rendezvényeiről, például a hungarikumnak számító csabai kolbászról és az erre alapozott fesztiválról híres Békéscsaba. Miután a magyarok meghódították a területet, Békés és környéke a Csolt nemzetség birtokában került. A terület "Békés" neve eredetileg a földvár neve volt, amely aztán Békés vármegyének adta a nevét, és sok más várhoz hasonlóan valószínűleg itt is az első várúrról kapta a nevét.
Békés környéke a Kr.e. 5. évezred óta lakott, a magyarok érkezése előtt pedig számos más törzs telepedett le a területen. A vármegyét I. István király hozta létre az államalapítás és a királyi vármegyerendszer megszervezése idején, valószínűleg a Csolt nemzetség birtokaira alapozva. A tatárok betörése idején azon területek közé közé tartozott, amelyek a háború következtében elnéptelenedtek. A 14. századtól egyre inkább Gyula lett a térség központja, I. Mátyás pedig megyeszékhelyi rangra is emelte. A török háborúk idején fontos erődítménynek számított, majd 1566-ban végül elfoglalták. Ez idő alatt a térség teljesen elnéptelenedett, több város elpusztult.
A 18. század elején, az oszmánok kiűzése után a megye újra benépesült, nemcsak magyarokkal, hanem szlovákokkal (Békéscsaba, Endrőd, Szarvas és Tótkomlós környékén), szerbekkel, németekkel (Németgyula, Elek), és románokkkal (Kétegyháza). A nem magyar lakosság nagy része a 19. század közepére asszimilálódott. A vármegye mezőgazdasági jelentősége és az 1858-ban elkészült Pest-Békéscsaba új vasútvonal fejlődést hozott a térségnek. A fejlődés egészen az I. világháborúig tartott, ekkor a térség a perifériára került és Békéscsabának kellett átvennie az elveszett városok szerepét. A népességnövekedés 1950-ben tetőzött 472 ezer főnél. Ebben az évben lett a megye székhelye Békéscsaba. A következő években a megye, Magyarország nagy részéhez hasonlóan, iparosodott, a városok lakossága megnőtt.
A vármegye összterülete 5631,05 km2, ez Magyarország területének 6,05%-a. Mivel a megye teljes területe az Alföldön található, nem rendelkezik magasabb kiemelkedéssel. Legmagasabb pontja a megye délkeleti részén található, Battonya térségében levő Livius-halom, mely mindössze 107 méteres magassággal rendelkezik. Azonban a vármegye gazdag folyóhálózattal rendelkezik, területén folynak át a Körösök, a Berettyó és a Száraz-ér. Legfontosabb városai a megyeszékhely Békéscsaba, a kulturális és történelmi jelentőséggel bíró Gyula, az arborétumáról és a Mini Magyarországról nevezetes Szarvas és a Gyopárosfürdőről ismert Orosháza.
Földrajz
[szerkesztés]Domborzat
[szerkesztés]Békés vármegye az Alföldön helyezkedik el, területe sík. A Körös-Maros közén és a Körösök-Berettyó vidékén majdnem tökéletes a síkság. A vármegye tengerszint feletti magassága 81-106 méter körül ingadozik. Legmagasabb pontjai a vármegye délkeleti részén, a Csanádi-háton, Battonya térségében egyes halmok, amelyek a 106 méteres magasságot is meghaladják. Legalacsonyabb pontja Szarvas és Békésszentandrás között, a Hármas-Körös mellett található, kb. 81 méter magasan.
Éghajlat
[szerkesztés]Éghajlata kontinentális, meglehetősen hideg téllel és meleg nyárral. A csapadékháztartása jobb az alföldi átlagnál, ugyanis a területtől légvonalban mindössze 60–70 km-re emelkednek az Erdélyi-szigethegység igen magas, 1800 métert is meghaladó láncai (Béli-hegység, Bihar-hegység, Vigyázó-hegység), ezért megugrik az éves csapadék-mennyiség, 550–600 mm-re. A évi napsütéses órák száma is magas országos viszonylatban.
Geológia
[szerkesztés]A vármegye területét vastag homokos-löszös üledékréteg borítja. A megye legjelentősebb ásványkincse a földgáz, az ország készletének kb. egyötöde.
Vízrajz
[szerkesztés]A síkvidék folyamatosságát a viszonylag sűrű folyóhálózat tagolja. A vármegyének szám szerint 8 folyóvize van:
- Körösök (Fehér,- Fekete,- Kettős,- Sebes-és Hármas-Körös)
- Berettyó
- Száraz-ér
- Hortobágy-Berettyó
Nagyobb állóvizek:
- Biharugrai halastavak
- Kákafoki-holtág (Magyarország 5. legnagyobb állóvize)
- Békéscsabai Téglagyári tavak
Csatornák:
Élővilág, természetvédelem
[szerkesztés]A természetes növénytakaró eredetileg erdős-ligetes sztyeppe volt, azonban ezt legkésőbb a 19. század végére mindenhol feltörték, majd a nagy folyószabályozások idején maradék természetes jellegét is elvesztette, szántófölddé és kultúrtájjá alakult. A vármegye területén így mára kb. 25 ezer hektárra csökkent az erdős terület, az is főleg a vármegye északkeleti részén található (Mályvádi erdők és a Körös folyók ártéri erdői). A terület mai állatvilága is ehhez alkalmazkodott, de apróvadak viszonylag nagy számban találhatók a területen.
Békés vármegye jellemző földrajzi pontjai
[szerkesztés]- Szélső települések égtájak szerint:
- a vármegye legészakibb települése Bucsa (Szeghalmi járás),
- a vármegye legdélibb települése Battonya (Mezőkovácsházai járás),
- a vármegye legkeletibb települése Körösnagyharsány (Sarkadi járás),
- a vármegye legnyugatibb települése Békésszentandrás (Szarvasi járás).
Történelme
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/Hungary-gyula-var2.jpg/283px-Hungary-gyula-var2.jpg)
A terület lakott volt már az i. e. 5.-4. évezredben is (Körös-kultúra). Az i. e. 1. évezredben készülhetett a mai Pusztaföldvár melletti Nagy-Tatársánc nevű földvár. A honfoglalás előtt rengeteg különböző törzs élt a területen: szkíták, kelták, gepidák, szarmaták, avarok. A honfoglalás után a Vata nemzetség birtoka volt. A 11. században létrejövő Békés vármegye székhelye Békés lett. A népnyelvben emlegették egykor Békésország név alatt is.
A 15. század elején felépült a gyulai vár. Gyula ekkor a vármegye legjelentősebb települése volt, később Mátyás király vármegyeszékhelynek nevezte ki. A török elleni harcban a gyulai végvár fontos szerepet játszott, 1566-ban azonban több, mint egy hónapos véres ostromot követően elfoglalták. A kimerült védőket a törökök ígéretük ellenére lemészárolták. Az állandó harcok következtében a vármegye rengeteg települése elpusztult, a lakosság alig 10%-a maradt életben.
A 18. század elején, a törökök kiűzése és a Rákóczi-szabadságharc után a vármegye elkezdett újra benépesülni, nagyrészt Harruckern bárónak köszönhetően. Nemcsak magyarokkal, hanem szlovákokkal (Békéscsaba, Endrőd, Szarvas, Tótkomlós), szerbekkel (Battonya), németekkel (Németgyula, Elek), románokkal (Kétegyháza). Az idegen lakosság a 19. század közepére nagyrészt asszimilálódott.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Bekes_county_map.jpg/346px-Bekes_county_map.jpg)
A 19. század második felében a vármegye fejlődésnek indult, főleg mezőgazdasági szempontból kedvező adottságainak köszönhetően. Ekkoriban kezdődtek a hatalmas folyószabályozási munkák, elsőként a Körösöket regulázta meg a legendás mérnök, Vásárhelyi Pál. 1858-ban kiépült a vasúti fővonal Békéscsaba és Pest között. A másfél évtized múlva megépült és a nemzetközi kereskedelemben fontos szerepet játszó Nagyvárad-Fiume vasútvonal szintén Békés vármegyén haladt keresztül. A 19. század végének általános gazdasági fejlődésében Békés vármegye országos viszonylatban is élen járt.
Az első világháború után Békés vármegye településeinek át kellett venniük a Romániához került városok (Arad, Temesvár, Nagyvárad) szerepét, emiatt Békéscsaba újabb gyors fejlődésnek indult. A két világháború között a magyarországi városok közül Békéscsaba produkálta a leggyorsabb fejlődést. Ösztönzőleg hatott a gazdaságra a hadiipari konjunktúra is, főleg az 1938-as Győri Program után.
Békés vármegye mai területe az 1950-es megyerendezés során alakult ki. Ekkor csatolták hozzá a megszűnő Bihar megyétől a Sarkadi járást, az ugyancsak megszűnő Csanád megyétől a Mezőkovácsházi és a Battonyai járásokat, továbbá a később Tótkomlóssal egyesített Nagykopáncs községet, valamint Jász-Nagykun-Szolnok vármegyétől Dévaványa és Pusztaecseg községeket. A Hódmezővásárhely határából ez időben alakult Kardoskút községet szintén Békés vármegyéhez csatolták, míg az egyetlen területi csökkenést Öcsödnek Szolnok megyéhez csatolása jelentette. Ugyanekkor lett Békés vármegye székhelye Gyula helyett Békéscsaba.
1941-ben a vármegye mai területének lakossága 477 ezer fő volt (az eddigi legmagasabb), azóta csökken,[2] kezdetben az elvándorlás következtében, amihez később a negatív természetes szaporodás is hozzájárult. A vármegyeszékhely ettől az évtől kezdve Békéscsaba. Az 1960-as évekre, ahogy az ország más részeiben, úgy Békés vármegyében is jellemző az ipartelepítés és a városok népességnövekedése. Ezzel összhangban a vármegye nagyvárosait panelesítették, sokszor teljesen figyelmen kívül hagyva az eredeti települési sajátosságokat. Békéscsabán 2006-ban 17 800 házgyári technológiával épült lakás van, vagyis lakótelepeken él a lakosság több mint 50%-a! Erőteljesen panelesítették még Orosházát, Gyulát és Szarvast is. Gyakorlatilag a vármegye minden olyan települését, amely 10 000 fő feletti népességgel bírt, de néha alatta is (például Mezőkovácsháza) elláttak lakótelepekkel.
Az iparosítás jórészt a mezőgazdaság gépesítéséből adódó fölösleges munkaerőt kötötte le, de jórészt az élelmiszeripar és könnyűipar dominált. Békéscsabán ebben az időben működött élelmiszeriparral, nyomdaiparral és számottevő építőiparral. Gyulán az országos hírű Húskombinát, Tejpor és sajtgyártás, illetve nyomdaipar voltak a legjellemzőbbek. Orosházára telepítették Magyarország legmodernebb üveggyárát. Szarvason is sor került beruházásokra, az azóta felszámolás alatt álló Szarvasi Vas-Fémipari Zrt., illetve a Szirén Ruházati Szövetkezet is erősítette az ipari jelleget. Gyomaendrődön a cipőgyártás volt jellemző.
A terület nehezen vészelte át a rendszerváltást, számos nagyvállalatából még hírmondó is alig maradt, azok is csökkentett termeléssel, felére-harmadára esett munkáslétszámmal dolgoznak. További negatívumként említhető az is, hogy az 1989-es romániai forradalom, majd az 1991-ben kitört délszláv háború miatt a befektetők lényegében elfelejtették a vármegyét. A második délszláv konfliktus is rontott a helyzeten, ami számos Békés vármegyeinek emlékezetes napokat, hónapokat hozott, mivel nehezen tudtak aludni a megye déli területein élők a Magyar Légierő és a NATO közös járőröző repülőgépeinek zajától.
Közigazgatási beosztás 1950–1990 között
[szerkesztés]Járások 1950–1983 között
[szerkesztés]Az 1950-es megyerendezés előtt Békés megyéhez hat járás tartozott (Békési, Gyomai, Gyulai, Orosházi, Szarvasi és Szeghalmi). A megyerendezéskor Békés megyéhez csatolták Bihar megyétől a Cséffa-Nagyszalontai járást (székhelye Sarkad volt), Csanád megyétől pedig a Battonyai és a Mezőkovácsházi járást, így a megyében 1950. március 16-ától kilenc járás volt.
Az 1950-es járásrendezés során, június 1-jén a Battonyai járás beolvadt a Mezőkovácsháziba, ugyanakkor a Cséffa-Nagyszalontai járás elnevezése Sarkadira változott, így a tanácsrendszer bevezetésekor Békés megye nyolc járásra oszlott (Békési, Gyomai, Gyulai, Mezőkovácsházi, Orosházi, Sarkadi, Szarvasi és Szeghalmi).
Ezt követően 1983-ig a nyolcból három járás szűnt meg: a Gyomai és a Sarkadi 1966-ban, a Békési pedig 1974-ben. A járások megszűnésekor, 1983 végén tehát a megyéhez öt járás tartozott (Gyulai, Mezőkovácsházi, Orosházi, Szarvasi és Szeghalmi).
Városok 1950–1983 között
[szerkesztés]Az 1950-es megyerendezéskor Békés megyéhez két megyei város tartozott, Gyula és Orosháza. Ezen kívül Békéscsaba 1948 óta törvényhatósági jogú város volt, így nem tartozott a megyéhez, hanem külön közigazgatási egységet alkotott. Mivel a törvényhatósági jogú városi jogállás 1950. június 15-én megszűnt, Békéscsaba attól kezdve Békés megyéhez tartozott.
1983-ig még két település szerzett városi rangot a megyében: Szarvas (1966-ban) és Békés (1973-ban), így 1983-ra a városok száma ötre nőtt.
A tanácsok megalakulásától 1954-ig Békéscsaba közvetlenül a megyei tanács alá rendelt város volt, míg Gyula és Orosháza közvetlenül a járási tanács alá rendelt városként a Gyulai illetve az Orosházi járáshoz tartozott. 1954 és 1971 között a megye valamennyi városának jogállása járási jogú város volt, azután pedig egyszerűen város.
Városkörnyékek 1973‑1983 között
[szerkesztés]Békés megye városai közül 1983-ig három körül alakult városkörnyék: a Békéscsabai 1973-ban, a Békési 1974-ben, az Orosházi pedig 1980-ban. A két előbbi az 1974-ben megszűnt Békési járás teljes területét magába foglalta, az utóbbi viszont csak a városhoz legszorosabban kapcsolódó községeket foglalta magába és Orosháza járási székhely maradt 1983 végéig.
Városok és városi jogú nagyközségek 1984‑1990 között
[szerkesztés]1984. január 1-jén valamennyi járás megszűnt az országban és a megye valamennyi városa városkörnyékközponttá vált, így az egyidejűleg várossá alakult Szeghalom is. Ugyanekkor alakult városi jogú nagyközséggé és lett nagyközségkörnyék-központ Mezőkovácsháza, Gyomaendrőd és Sarkad. Az előbbi 1986-ban, a másik kettő 1989-ben alakult várossá. Szintén 1989-ben kapott városi rangot Battonya, Mezőberény és Mezőhegyes is, ez utóbbi három település azonban már nem lett városkörnyékközpont. Ezzel 1990-re a megye városainak száma tizenkettőre nőtt.
Önkormányzat és közigazgatás
[szerkesztés]Békés Vármegye Önkormányzata
[szerkesztés]A vármegyei önkormányzat területi önkormányzat, jogi személy, melynek feladatait és hatáskörét a közgyűlés látja el. A vármegyei önkormányzat képviselő-testülete a közgyűlés. A vármegyei testületek és tisztségviselők munkáját vármegyei önkormányzati hivatal segíti, melynek feladata a döntések szakmai előkészítése, valamint a döntések végrehajtásának szervezése és ellenőrzése.
Tag: | Jelölő szervezet: | ||
---|---|---|---|
1. | Zalai Mihály | Fidesz-KDNP | A közgyűlés elnöke |
2. | Szegedi Balázs | Fidesz-KDNP | a közgyűlés alelnöke |
- | Szebellédi Zoltán | nem képviselő főállású alelnök | |
3. | Földesi Mihály | Mi Hazánk Mozgalom | Képviselő |
4. | Hodálik Pál | Fidesz-KDNP | Képviselő |
5. | Kónya István | Fidesz-KDNP | Képviselő |
6. | Mucsi András | Fidesz-KDNP | Képviselő |
7. | Dr. Pappné Darida Andrea | Fidesz-KDNP | Képviselő |
8. | Pluhár László | MSZP | Képviselő |
9. | Puju János | Fidesz-KDNP | Képviselő |
10. | Samu Tamás Gergő | Független | Képviselő |
11. | Németh Sándor Dávid | Momentum | Képviselő |
12. | Sonkolyné Szekerczés Margit | DK | Képviselő |
13. | Dr. Szabó Ervin | Jobbik | Képviselő |
14. | Szabó János Zoltán | DK | Képviselő |
15. | Tolnai Péter | Fidesz-KDNP | Képviselő |
16. | Varga Gusztáv | Fidesz-KDNP | Képviselő |
17. | Závoda Ferenc | Fidesz-KDNP | Képviselő |
A vármegyei önkormányzati közgyűléseket Békéscsabán tartják, de a békéscsabaiak nem szavaznak a vármegyei közgyűlési listákra.
Országgyűlési egyéni választókerületek Békés vármegyében
[szerkesztés]Békés vármegyének jelenleg 4 képviselői helye van a magyar parlamentben. 1990-2014 között 7 képviselője volt a vármegyének, a 2011-es új választási törvény értelmében azonban 176-ról 106-ra csökkent az egyéni választókerületek száma, így a vármegyében 7 választókerület helyett 4 lett. Megszűnt a szeghalomi, a szarvasi és a mezőkovácsházai választókerület. A 4. számú választókerület (Szeghalom) egyesült a szarvasi választókerülettel (jelenleg együtt alkotják Békés vármegyei 3. sz. országgyűlési egyéni választókerületet), a Szarvasi választókerület (1990-2014 között a Békés vármegyei 5. sz. országgyűlési egyéni választókerület) egyesült a Békés városi választókerülettel (jelenleg együtt alkotják Békés vármegyei 2. sz. országgyűlési egyéni választókerületet). A mezőkovácsházai választókerület, azaz A Békés vármegyei 7. sz. országgyűlési választókerület pedig az orosházi választókerülettel (Békés vármegyei 6. sz. országgyűlési egyéni választókerület), így 2014-től együtt alkotják a Békés vármegyei (2022-ig: megyei) 4. sz. országgyűlési egyéni választókerületet. Így Békés vármegye tehát a következő választókerületekre oszlik:
Választókerület | Országgyűlési képviselő | Országgyűlési frakció | |
---|---|---|---|
Békés 01. OEVK | Székhelye: Békéscsaba | Herczeg Tamás | Fidesz |
Békés 02. OEVK | Székhelye: Békés | Dankó Béla | Fidesz |
Békés 03. OEVK | Székhelye: Gyula | Kovács József Dezső | Fidesz |
Békés 04. OEVK | Székhelye: Orosháza | Erdős Norbert | Fidesz |
Járások
[szerkesztés]Békés vármegye járásainak száma 9. Békés vármegye járásainak főbb adatai a 2013. július 15-ei közigazgatási beosztás szerint az alábbiak:
Sorszám | Járás neve | Székhely | Település | Ebből város | Népesség (2013. január 1.) | Terület (km²) | Népsűrűség (fő/km²) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Békéscsabai járás | Békéscsaba | 9 | 3 | 82 424 | 636,16 | 130 |
2 | Békési járás | Békés | 7 | 2 | 37 259 | 525,24 | 71 |
3 | Gyomaendrődi járás | Gyomaendrőd | 5 | 2 | 23 980 | 686,21 | 35 |
4 | Gyulai járás | Gyula | 4 | 2 | 41 579 | 413,22 | 101 |
5 | Mezőkovácsházai járás | Mezőkovácsháza | 18 | 4 | 40 608 | 881,49 | 46 |
6 | Orosházi járás | Orosháza | 8 | 2 | 51 392 | 717,18 | 72 |
7 | Sarkadi járás | Sarkad | 11 | 1 | 23 228 | 570,97 | 41 |
8 | Szarvasi járás | Szarvas | 6 | 2 | 28 558 | 485,06 | 59 |
9 | Szeghalmi járás | Szeghalom | 7 | 4 | 30 125 | 714,19 | 42 |
Kistérségek
[szerkesztés]Békés vármegye megszűnt kistérségeinek főbb adatai a 2013. július 15-ei beosztás szerint az alábbiak:
Kód | Kistérség neve | Központ | Település | Ebből város | Népesség (2013. január 1.) | Terület (km²) | Népsűrűség (fő/km²) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
3401 | Békéscsabai kistérség | Békéscsaba | 6 | 2 | 71 903 | 450,73 | 160 |
3407 | Békési kistérség | Békés | 9 | 2 | 41 854 | 633,87 | 66 |
3408 | Gyulai kistérség | Gyula | 4 | 2 | 41 579 | 413,22 | 101 |
3402 | Mezőkovácsházai kistérség | Mezőkovácsháza | 18 | 4 | 40 608 | 881,49 | 46 |
3403 | Orosházai kistérség | Orosháza | 10 | 3 | 57 706 | 848,14 | 68 |
3404 | Sarkadi kistérség | Sarkad | 11 | 1 | 23 228 | 570,97 | 41 |
3405 | Szarvasi kistérség | Szarvas | 8 | 3 | 42 909 | 821,57 | 52 |
3406 | Szeghalomi kistérség | Szeghalom | 9 | 5 | 39 366 | 1 009,73 | 39 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/B%C3%A9k%C3%A9s_districts.png/240px-B%C3%A9k%C3%A9s_districts.png)
Népesség
[szerkesztés]Lakosságszám[3][4] | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Átl. vált.(%) |
1870 | 284 589 | — |
1880 | 310 266 | 0,86% |
1890 | 356 665 | 1,39% |
1900 | 389 095 | 0,87% |
1910 | 417 127 | 0,70% |
1920 | 436 348 | 0,45% |
1930 | 465 557 | 0,65% |
1941 | 477 240 | 0,23% |
1949 | 471 561 | −0,15% |
1960 | 467 861 | −0,07% |
1970 | 438 971 | −0,64% |
1980 | 436 910 | −0,05% |
1990 | 411 887 | −0,59% |
2001 | 397 791 | −0,32% |
2011 | 359 948 | −1,00% |
2022 | 315 222 | −1,21% |
Békés vármegye lakónépessége 2022. október 1-jén 315 222 fő volt, ami Magyarország össznépességének 3,3%-át tette ki. A 2011-es népszámlálás óta 44 726 fővel csökkent a vármegye lakosság száma. Ebben az évben az egy km²-re jutó lakók száma, átlagosan 56 ember volt. Békés vármegye népesség korösszetétele igen kedvezőtlen. 2022-ben a vármegye lakónépességének a 13%-a 14 évnél fiatalabb, míg a 65 éven felülieké 24% volt. 2022-ben a férfiaknál 71,2, a nőknél 78,2 év volt a születéskor várható átlagos élettartam. A legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők élnek a legtöbben a vármegyében 87 363 fő, utánuk a következő nagy csoport a szakmunkás végzettséggel rendelkezők 71 564 fővel. 2022-ben a 6 évnél idősebb népesség 79,1%-nál volt internet elérési lehetősége. A népszámlálás adatai alapján a város lakónépességének 6,4%-a, mintegy 22 626 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. A kisebbségek közül cigány, román és szlovák nemzetiségűnek vallották magukat a legtöbben.
A 19. század utolsó harmadától Békés vármegye lakosságszáma egyenletesen növekedett, egészen az 1940-es évekig. A legtöbben 1941-ban éltek a vármegyében 477 240 fő. Az 50-es évektől, egészen napjainkig folyamatosan csökken a vármegye népességszáma, ma már kevesebben laknak a vármegyében, mint 1890-ben. Folyamatos volt az elvándorlás az ország iparosodó, urbanizálódó megyéi és Budapest irányába, mivel a mezőgazdaság gépesítését, modernizációját követően felszabaduló nagyszámú munkaerő nem tudott elhelyezkedni a térségben a megfelelő mennyiségű szekunder (ipari) és tercier (szolgáltatások) munkahely hiánya miatt. A 21. század első húsz évében 18 %-al csökkent a vármegye népessége, amellyel a magyarországi megyék közül a legnagyobb demográfiai hanyatlást mutatta.[5]
A 2022-es népszámlálási adatok szerint a magukat vallási közösséghez tartozónak valló Békés vármegyeiek túlnyomó többsége római katolikusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház a vármegyében még a református.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/cdsze6brl1k0yhunv3f7g8thrprvwbj.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Megyesz%C3%A9khely_-_B%C3%A9k%C3%A9s_megye_-_B%C3%A9k%C3%A9scsaba.jpg/250px-Megyesz%C3%A9khely_-_B%C3%A9k%C3%A9s_megye_-_B%C3%A9k%C3%A9scsaba.jpg)
Etnikumok
[szerkesztés]A vármegye lakossága nemzetiségét tekintve sokszínű. A nemzetiségiek aránya 6,2% (2001). A szlovákok a vármegye középső területein, főként a 44-es főút mentén élnek (Békéscsaba, Szarvas és Tótkomlós) térségében koncentrálódnak, a románok Méhkeréken és Kétegyházán, a szerbek Battonyán élnek nagyobb számban, a romák elszórtan a települések többségében megtalálhatóak, főleg a vármegye északkeleti és délkeleti területein. Korábban jelentős volt a németek (svábok) jelenléte is (pl.: Elek, Almáskamarás, Gyula), többségüket azonban a második világháború után kitelepítették.
Ma a vármegyében román, roma, szlovák és német megyei kisebbségi önkormányzat működik.
Települései
[szerkesztés]Békés vármegye településszerkezete alföldi jellegű, jellemző a kevés, nagy lélekszámú és kiterjedésű község, valamint a tanyák. A vármegye lakónépessége 338025 fő. A lakónépesség 77%-a él városokban, a megyeszékhely városban 17,5%-a. A lakónépességet tekintve a megye legnagyobb települései Békéscsaba, Gyula és Orosháza (ezek mind 20 ezer főnél népesebbek), míg a legkisebb város Medgyesegyháza. A vármegye legkisebb települése Újszalonta. A 10 ezer főnél népesebb városok száma 6, míg az 5 ezer főnél népesebb városok száma 16. A megye lakosságának 48 százaléka él a hat 10 ezer főnél népesebb városban.[6]
Városok
[szerkesztés]Népesség szerinti sorrendben, a KSH adatai alapján:[7]
Sorsz. | Település | Lakónépesség | Járás |
---|---|---|---|
1. | ![]() | 55 091 fő (2023. jan. 1.)[8] +/-![]() | Békéscsabai járás |
2. | ![]() | 28 090 fő (2023. jan. 1.)[9] +/-![]() | Gyulai járás |
3. | ![]() | 25 472 fő (2023. jan. 1.)[10] +/-![]() | Orosházi járás |
4. | ![]() | 17 726 fő (2023. jan. 1.)[11] +/-![]() | Békési járás |
5. | ![]() | 14 428 fő (2023. jan. 1.)[12] +/-![]() | Szarvasi járás |
6. | ![]() | 12 144 fő (2023. jan. 1.)[13] +/-![]() | Gyomaendrődi járás |
7. | ![]() | 9537 fő (2023. jan. 1.)[14] +/-![]() | Békési járás |
8. | ![]() | 9171 fő (2023. jan. 1.)[15] +/-![]() | Sarkadi járás |
9. | ![]() | 8074 fő (2023. jan. 1.)[16] +/-![]() | Szeghalmi járás |
10. | ![]() | 6719 fő (2023. jan. 1.)[17] +/-![]() | Gyomaendrődi járás |
11. | ![]() | 6207 fő (2023. jan. 1.)[18] +/-![]() | Szeghalmi járás |
12. | ![]() | 5335 fő (2023. jan. 1.)[19] +/-![]() | Mezőkovácsházai járás |
13. | ![]() | 4966 fő (2023. jan. 1.)[20] +/-![]() | Mezőkovácsházai járás |
14. | ![]() | 5299 fő (2023. jan. 1.)[21] +/-![]() | Orosházi járás |
15. | ![]() | 4959 fő (2023. jan. 1.)[22] +/-![]() | Szeghalmi járás |
16. | ![]() | 4393 fő (2023. jan. 1.)[23] +/-![]() | Mezőkovácsházai járás |
17. | ![]() | 4683 fő (2023. jan. 1.)[24] +/-![]() | Békéscsabai járás |
18. | Kondoros | 4537 fő (2023. jan. 1.)[25] +/-![]() | Szarvasi járás |
19. | ![]() | 4441 fő (2023. jan. 1.)[26] +/-![]() | Békéscsabai járás |
20. | ![]() | 4246 fő (2023. jan. 1.)[27] +/-![]() | Gyulai járás |
21. | ![]() | 4069 fő (2023. jan. 1.)[28] +/-![]() | Szeghalmi járás |
22. | ![]() | 3146 fő (2023. jan. 1.)[29] +/-![]() | Mezőkovácsházai járás |
Községek, nagyközségek
[szerkesztés]- Almáskamarás
- Békéssámson
- Békésszentandrás
- Bélmegyer
- Biharugra
- Bucsa
- Csabacsűd
- Csabaszabadi
- Csanádapáca
- Csárdaszállás
- Doboz
- Dombegyház
- Dombiratos
- Ecsegfalva
- Gádoros
- Gerendás
- Geszt
- Hunya
- Kamut
- Kardos
- Kardoskút
- Kaszaper
- Kertészsziget
- Kétegyháza
- Kétsoprony
- Kevermes
- Kisdombegyház
- Körösnagyharsány
- Köröstarcsa
- Körösújfalu
- Kötegyán
- Kunágota
- Lőkösháza
- Magyarbánhegyes
- Magyardombegyház
- Medgyesbodzás
- Mezőgyán
- Méhkerék
- Murony
- Nagybánhegyes
- Nagykamarás
- Nagyszénás
- Okány
- Örménykút
- Pusztaföldvár
- Pusztaottlaka
- Sarkadkeresztúr
- Szabadkígyós
- Tarhos
- Telekgerendás
- Újszalonta
- Végegyháza
- Zsadány
Gazdaság
[szerkesztés]A vármegye legnagyobb nyereségű cégei a 2006-os adózott eredmény szerint (zárójelben az országos toplistán elfoglalt helyezés) [forrás?]
1. Guardian Orosháza Kft. (78),
2. Guardian Magyarország Kft. (84),
3. Gallicoop Zrt. (457).
Mezőgazdaság
[szerkesztés]A vármegye általánosságban véve az ország éléstára. Termőtalaja jó minőségű, akár 35 aranykoronát is meghaladó termőtalajértékekkel. Itt termelik a vármegyék között a legtöbb kukoricát, búzát és árpát is. Szintén élvonalban van a terület cukorrépa, kender, zöldség-gyümölcs termelésében is. Az állatállomány is jelentős, bár jócskán csökkent 1988 óta, de még így is itt tartják a legtöbb sertést, de jelentős a baromfi, víziszárnyasok és juhok állománya is. A legmagasabb sikértartalmú és legjobb minőségű búzát is a békés vármegyei földekről aratják le, itt fejlesztették ki az 1974-ig igen népszerű Bánkúti búzát, melynek minőségét a termesztés 1974-es megszüntetése óta sem sikerült ismét elérni. Ezekből is levonható, hogy abszolút mezőgazdasági jellegű a megye, aminek számos hátránya is van.
Bányászat
[szerkesztés]Az ország földgázkitermelésének kb. 20%-a származik a békési kutakból. jelentős még a kőolajkitermelés, valamint az agyag és homokbányászat. A szakemberek szerint nagy lehetőség rejlik a termálvíz hasznosításában is, de ez részben még kiaknázatlan.
Ipar
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/B%C3%A9k%C3%A9scsaba-_Hungary.jpg/337px-B%C3%A9k%C3%A9scsaba-_Hungary.jpg)
Az ipar általánosságban nem annyira jellemző, csak pár város életében játszik meghatározó szerepet (Körösladány, Orosháza, Szarvas), mindenhol a szolgáltatások aránya van túlsúlyban, főleg igaz ez a megyeszékhelyre és Gyulára.
- Békéscsaba
Élelmiszeripar (hús,-kolbászgyártás). Hungarikumnak minősül a Csabai Kolbász. A város rendelkezik a mai napig az ország egyik legkorszerűbb nyomdájával. Ennek tulajdonosa a Kner Rt. Természetesen a Békéscsabán hagyományosnak mondható nyomdaiparnak több képviselője is van, ilyen a Javipa és a Hungária nyomdák.
Új beruházásként jelent meg a város életében a Csaba-Metál Kft (alumíniumöntés és megmunkálás), a Linamar Hungary Kft (gépipar), illetve az SMK Hungária Kft (mobiltelefon részegységek gyártása). Felépült az Inkubátorház, a Vállalkozási Centrum is. Immár 500 embert foglalkoztat az újonnan idetelepülő Budapest-Bank Bankműveleti központja is. A képen szereplő nyomdaépület még most is megvan, a Kner Packaging Kft. tulajdonában, felújítva.
- Gyula
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Hungary-gyula-varoshaz1.jpg/297px-Hungary-gyula-varoshaz1.jpg)
Gyulán az országos hírű Húskombinát, tejpor és sajtgyártás, illetve nyomdaipar (Dürer Nyomda) a legjellemzőbbek. Újabb keletű a Békéswind (szélerőmű alkatrészek gyártása). A várost nem igazán iparosították annak periférikus jellege és gyenge megközelíthetősége miatt. Mindezt azonban kárpótolja a nagy idegenforgalma, hiszen vendégéjszakák szerint Szegedtől kicsit lemaradva a második helyen áll a régióban a Várfürdőnek köszönhetően. A fürdő vize 1967 óta minősített gyógyvíz, évente több ezer külföldi (főleg német) és rengeteg belföldi turista keresi fel.
- Orosháza
Orosházára telepítették Magyarország legmodernebb üveggyárát a nem messze talált földgáznak köszönhetően, amelynek a 60-as évek vége felé kezdődött el a kitermelése. Nagy mezőkre bukkantak Füzesgyarmat, Szeghalom, Pusztaföldvár, Tatársánc, Pusztaszőllös, Kaszaper és Méhkerék körzetében (földgáz). Kőolajat főleg Battonya környékén bányásznak.
Mindezeknek is köszönhetően mára Orosháza vált Békés vármegye legnagyobb ipari központjává, tovább erősödött az üveggyártás, miután privatizálták a gyárat (Guardian Glass Kft.). Szintén nagyot nyert a város azzal, hogy a Linamar itt működteti a legnagyobb magyarországi gyártóegységét számos beszállítót is foglalkoztatva.
- Szarvas
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f8/SquareMezobereny.jpg/274px-SquareMezobereny.jpg)
Szarvason a Szarvasi Vas és Fémipari Rt a mai napig jó hírű kávéfőzőivel, csillárjaival, egyéb elektromos készülékeivel állta a versenyt, de 2020-ban megszűnt. A Gallicoop és a Corteva újabb cégek, de mára ők váltak a település húzóerejévé.
- Körösladány
Itt működik Európa legnagyobb mosogatószer-és mosóporgyára, ami a német Henkel tulajdona. Ennek köszönhetően nagyon fejlett a városban a szállítás, logisztika is (Uhrin Trans). Az üzem igen környezetszennyező mivoltára sokan megpróbálták felhívni a figyelmet, eddig sikertelenül.
Kultúra
[szerkesztés]Gasztronómia
[szerkesztés]- A békési konyha különlegességei:
- Svábleves
- Körösi halászlé
- Csabai brindzás lángos
- Ordával töltött palacsinta citromfűmártással
- Diós kukoricaprósza málnás rebarbaramártással
- Csabai kolbász
- Gyulai kolbász
- Békési szilvapálinka
Sajtó
[szerkesztés]- Csaba TV Archiválva 2017. július 15-i dátummal a Wayback Machine-ben
- hir6.hu – A megyei hírportál
- Békés Megyei Hírlap (napilap)
- Békés Megyei Online (hírportál)
- bszo.hu – Békés Megyei Szó (hírportál)
- Keleten (hírportál)
Turizmus
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/FarmKorosMezobereny.jpg/275px-FarmKorosMezobereny.jpg)
Békés vármegye legismertebb gasztronómiai nevezetességei a csabai kolbász, a gyulai kolbász és a békési szilvapálinka.
A vármegye legfőbb turisztikai központja Gyula, ahova a vár és a várfürdő vonz számos bel-és külföldi vendéget. A Gyulavári Almássy-kastélyt felújították és múzeum üzemel benne. Szintén népszerű hely még Szarvas és a szomszédos Békésszentandrás, ami főként a belföldi turizmusra támaszkodik. A Körösök holtágaihoz nyáron igen sok fürdőző, valamint horgász érkezik. Füzesgyarmatot, Gyopárosfürdőt, Nagyszénást és Tótkomlóst a gyógyfürdőjük teszi látogatottá, míg Békéscsabára főként a csabai kolbászfesztivál vonz sok vendéget.
A vármegyében sok kastély található, de ezek nagy része elhanyagolt állapotban van. Említést érdemel még a vadászturizmus is, mivel Békés vármegye elég gazdag apróvadakban.
A vármegyében egyedülálló módon több, mint 45 éve áll Nagyszénáson a Kiss György Csillagda, a régió egyik legjelentősebb csillagászati intézménye.[30]
Lásd még:
- Békéscsaba, a vármegyeszékhely
- Holt-Körös partja, Szarvas
- Kondorosi csárda
- Katolikus templom Békéscsabán
Testvérmegyék
[szerkesztés]Forrás:[31]
Megye/tartomány neve | Ország |
---|---|
Worcestershire | Egyesült Királyság |
Kovászna megye | Románia |
Arad megye | Románia |
Hargita megye | Románia |
Partner megyék, amelyekkel nincs aláírt együttműködési egyezmény (testvérmegyei szerződés)
[szerkesztés]Megye/tartomány neve | Ország |
---|---|
Deux-Sévres megye | Franciaország |
Nyugat-Flandria tartomány | Belgium |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A népesség adatai településenként (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 26. (Hozzáférés: 2023. október 7.)
- ↑ Békés megye népességének adatai a KSH nepszamlalas2001.hu portálján.
- ↑ https://www.ksh.hu/nepszamlalas/tablak_teruleti_16
- ↑ https://nepszamlalas2022.ksh.hu/adatbazis/#/table/WBS003/N4IgFgpghgJiBcBtEAVAogGQPoGUBaWAggCKEogC6ANCAM4CWMECy6ASgKrYDiaA8gFZKNWhADGAF3oB7AHYtUASQCyaLAAU0bRX2LCQAM3oAbCRABOtBKADW9WXHghlUAA4gaEWRPP0IVpFYtLixeQQ9be0cQHAgJDxAANyhjAFd_BQAJDgBmACY8ygBfalYVNU1tXQiQOwcEGLiE5LSMpBA8gAYChK6ARj7ezs7BihKqIOx8IlJyKkj6p1j4mhb0gOQAOTRVXDQADWKKMaKgA=
- ↑ Ezeket a megyéket lassan teljesen elhagyják a magyarok (magyar nyelven). Portfolio.hu. (Hozzáférés: 2021. szeptember 6.)
- ↑ Adatok: KSH - Magyarország Közigazgatási Helynévkönyve 2018. január 1.
- ↑ 2011. évi népszámlálás, Területi adatok (147. old.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Archivált másolat. [2019. július 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. április 21.)
- ↑ Archivált másolat. [2015. augusztus 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. augusztus 4.)
Források
[szerkesztés]- Kisokos (Magyarország első számú információs és reklámkiadványa) – Országos Turisztikai Melléklet. Budapest, Tourinform, 2006
- Az 500 legnagyobb nyereségű hazai cég, HVG 2008 01 12.
- 2007-es népszámlálási adatok