Oláhhomorog – Wikipédia
Oláhhomorog (Homorog) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Madarász |
Rang | falu |
Községközpont | Madarász (Mădăras) |
Irányítószám | 417331 |
SIRUTA-kód | 30032 |
Népesség | |
Népesség | 751 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 15 [1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 97 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Oláhhomorog témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Oláhhomorog (Homorog), település Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Az alföldi síkságon, Nagyszalontától északkeletre fekvő település.
Története
[szerkesztés]Oláhhomorog, Homorog Árpád-kori település, nevét 1273-ban említette először oklevél decime provenientes de Homrok' néven. A 13. században neve a Váradi regestrumban is feltűnt. 1291–1294-ben in archidiaconatu Humuruk 1332–1337-ben Humrugd, Homrus, Humruk, Humrak, Humruk, 1518-ban Nagyhomrok, 1587-ben Homrok, 1808-ban Homorog (Oláh-) h., 1888-ban Oláh-, 1913-ban Oláhhomorog néven írták.
Homorog a váradi püspökség egyik esperességének központja volt, melynek területe Bihar negyedének a Sebes-Körös és a Fekete-Körös–Kölesér vonal közti területére terjedt ki.
1273-ban a falu dézsmáját a püspök átengedte a káptalannak. 1333–1337-ben a pápai tizedjegyzék szerint papja évente 8 garas pápai tizedet adott. A homorogi főesperes 1332-ben 56 garas + 28 garas + 3 fertó + 1/2 M, 1333-ban 3 fertó, 1336-ban 3 fertó pápai tizedet fizetett.
1421-ben Homrok a Csáky család levéltárának adatai szerint a Csákyak birtoka volt. Később a Toldyak is birtokosok voltak itt.
A 19. század elején Klobusiczky János és Blaskovics Sándor volt birtokosa, a 20. század elején pedig Sternthál Adolf birtoka volt.
1851-ben Fényes Elek írta a településről: „Oláh-Homorog, Bihar vármegyében. Van 1200 óhitü, 18 református, 7 katholikus, 8 zsidó lakosa, óhitü anyatemploma. Határa 5031 hold, ... Birtokos Klobusiczky János, kinek itt szép lakháza és kertje van.”
Nevezetességek
[szerkesztés]- Görög keleti temploma 1837-ben épült
Galéria
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Bihar megye. adatbank.ro
Források
[szerkesztés]- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
- Györffy György: Bihar vármegye