Ottomány – Wikipédia
Ottomány (Otomani) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Szalacs |
Rang | falu |
Községközpont | Szalacs |
Irányítószám | 417446 |
SIRUTA-kód | 31002 |
Népesség | |
Népesség | 670 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 731 |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Ottomány (Otomani) település Romániában, Bihar megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Bihar megyében, az Érmelléken, Érmihályfalvától délkeletre, az Ér mellett, Szalacs és Érbogyoszló közt fekvő település.
Története
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/79/Szentj%C3%B3bi_Szab%C3%B3_csal%C3%A1d_c%C3%ADmere.jpg)
A település és környéke már a bronzkorban sűrűn lakott hely volt. Határában az e korból származó településről és temetőjének urnasírjaiból - melyek az i. e. 2500 és 1100 közötti időszakot fogják át - szinte megszámlálhatatlan lelet, köztük bronz öntőminták is napvilágra kerültek, mely leletanyag alapján a területet Közép-Európa nagy részén Ottományi kultúra néven tartják számon.
Ottomány Árpád-kori település, nevét az oklevelek 1263-ban említették először, mint Moys nádor birtokát.
1457-ben az albisi Zólyomi család tagjainak volt itt birtoka. A 16. század közepéig a Makó családnak is volt itt részbirtoka, melyet a család kihalta után, 1563-ban Varkocs Tamás kapta meg.
A 18. század második felében és a 19. század első felében a Verebélyi család örököseié, valamint a Jasztrabszky, Komáromy, Inczédy, Balogh, Medve családok, valamint a Péchy, Gulácsy, Fráter, Fényes család és Szentjóbi Szabó család osztoztak rajta.
A 20. század elején Jasztrabszky Kálmán és Szentjóbi Szabó Gyula volt a település nagyobb birtokosa.
A településnek a 20. század elején 1079 magyar lakosa volt, valamennyien reformátusok. A házainak száma ekkor 197 volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Érmihályfalvai járásához tartozott.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Református temploma - részben az ősi román stílusú templom maradványa.
- A Komáromy majd Lovass család birtokát képező kúria. Napjainkban kiállítóhely.
Híres szülöttei
[szerkesztés]- Itt született Szentjóbi Szabó László költő (1767–1795).
- Itt született Komáromy György 1817. február 11-én, az 1848/49-es szabadságharc tisztje.
- Itt született Szentmihályiné Szabó Mária (1888–1982) író.
- Itt született Szebeni István (1922–1993) református lelkész, egyházi író.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.