Bár (település) – Wikipédia
Bár | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Mohácsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Jásper Gábor (független)[1] | ||
Irányítószám | 7711 | ||
Körzethívószám | 69 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 545 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 58,89 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 9 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bár weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bár témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bár (horvátul: Švapčaluk[3], németül: Baar[4]) község Baranya vármegyében, a Mohácsi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Duna jobb partján fekszik, közvetlenül Mohács mellett, annak központjától északkeletre. Mohácson kívül csak két települési szomszédja van: északkelet felől Dunaszekcső, északnyugat felől pedig Somberek.
Megközelítése
[szerkesztés]Keresztülvezet rajta az 56-os főút, így közúti elérése és ezen belül a települést érintő autóbusz-közlekedés is kimondottan jónak mondható. Vasútvonal nem érinti.
Története
[szerkesztés]A Bár területén fellelt vörös-betétű edénytöredék alapján a régészek arra következtettek, hogy a falu területe már az újabb kőkorban is lakott volt. Római kori falmaradványokat, egykori országút maradványait, néhány avar kori sírt ugyancsak találtak a községben.
A fennmaradt első írásos emlék 1296-ból származik; ez Boor, illetőleg Bor néven említi a települést. Neve a Bár–Kalán nemzetség valamelyik Bor nevű tagjának nevét őrzi. 1323-ban a Bor (Bár-Kalán) nemzetségből származó Bor fia János birtoka volt, aki a szomszédos településen, Cselén birtokos margitszigeti apácákkal szemben volt megidézve egy perben, de a birtok fele még 1329-ben is az övé volt. A birtok másik felét 1298-ban, Kórogyi Cletus unokáinak osztozkodásakor Philipus fiai, Lőrinc, Fülöp és László kapták. 1328-ban Bári Benedek Besenyő birtoka volt.
Hajdan fontos stratégiai útvonal mentén feküdt a község. II. Lajos serege ezen vonult fel a mohácsi ütközetre.
A lakosság a török hódoltság korában sem vált meg otthonától, jóllehet már kétfelé volt kénytelen adózni. Fekvése következményeként rendszeresen portyázók garázdálkodásának esett áldozatául, mígnem 1599-ben a szabad hajdúk mindent elpusztítottak. Elsőrangú földjét földesurai igyekeztek betelepíteni. Szlávok, (köztük szerbek) és magyarok költöztek be, majd német telepesek érkeztek.
Az állandó vándorlás után népe csak az 1780-as években állapodott meg.
A napóleoni háborúk idején a település a gabona-konjunktúrának köszönhette fellendülését. 1800 körül két kastélyt is építettek és jelentős szőlőültetvényeket is honosítottak a faluban.
Az első világháború 38 áldozatot követelt Bártól. Szerb csapatok megszállták, de 1921-ben kiürítették Baranyát, és augusztus végén Bár is visszakerült Magyarországhoz.
A két világháború között a falu ismét fejlődésnek indult.
1946-ban ide telepítettek egy állami baromfi-tenyésztési mintabirtokot. Állami gazdasága az ötvenes években beolvadt a Bólyi Állami Gazdaságba, s ez történt a kastélyokkal és a parkkal is. A privatizáció nyomán az ún. „sárga kastély” és „fehér kastély” ma már ismét magánkézben van.
Lakosságának jelentős részét az emkített két gazdálkodó szervezet és a Dunagyöngye Mezőgazdasági Szövetkezet foglalkoztatja, de a jó közlekedést kihasználva sokan ingáznak az alig tíz km-re levő Mohácsra is.
2001-ben a falu lakosságának 17,9%-a német nemzetiségű volt.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Nagy Mihályné (Agrárszövetség)[5]
- 1994–1998: Nagy Mihályné (független)[6]
- 1998–1999: Nagy Mihályné (független)[7]
- 1999–2002: Weitrl Magdolna (független)[8]
- 2002–2005: Oláh András (független)[9]
- 2005–2006: Reményiné dr. Németh Csilla (független)[10]
- 2006–2010: Reményiné dr. Németh Csilla (független)[11]
- 2010–2014: Weitzl Magdolna (független)[12]
- 2014–2019: Lépold Katalin (független)[13]
- 2019–2024: Jásper Gábor (független)[1]
- 2024– :
A településen 1999. július 4-én időközi polgármester-választást tartottak, amelyen az előző polgármester nem indult újra.[8]
A következő önkormányzati ciklus második felében, 2005. május 8-án ismét időközi polgármester-választást kellett tartani Báron,[10] ezúttal az addigi polgármester lemondása miatt.[14]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 556 | 529 | 522 | 539 | 557 | 534 | 545 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,8%-a magyarnak, 1,1% cigánynak, 0,4% horvátnak, 22,3% németnek, 0,2% örménynek, 0,2% románnak mondta magát (15,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 58,1%, református 3,5%, evangélikus 0,7%, görög katolikus 0,7%, felekezeten kívüli 12,2% (23,7% nem nyilatkozott).[15]
2022-ben a lakosság 87,5%-a vallotta magát magyarnak, 14,8% németnek, 0,7% horvátnak, 0,4% cigánynak, 0,2% ukránnak, 0,2% szlováknak, 0,2% szerbnek, 1,3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (12,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 41,8% volt római katolikus, 3,2% református, 0,4% evangélikus, 0,2% görög katolikus, 1,3% egyéb keresztény, 2,2% egyéb katolikus, 14,6% felekezeten kívüli (36,1% nem válaszolt).[16]
Nevezetességei
[szerkesztés]A község 1757-ben épült temploma helyébe 1793-ban újat építettek, amelynek alapzata kőből, oldalfalai deszkából készültek.
1864-ben a régi templom helyétől valamivel lejjebb épült a még ma is fennálló templom tiszta kőből és téglából, román stílusban.
A község építészeti látnivalókkal is büszkélkedik: a Sauska család által a 18–19. század fordulóján építtetett kúriák, az ún. „fehér”[17] és „sárga”[18] kastélyok műemléki védettséget élveznek. A kastélyparkot testületi határozat nyilvánította helyileg védett természeti területté.[19]
A Duna–Dráva Nemzeti Park áthúzódik a község közigazgatási területén. A tetszetős faluképpé sűrűsödő belterületi lakóházak mellett jelentékeny üdülőterületet is magáénak tudhat a falu a Mohács irányában található, ún. bár-szőlőhegyi területen.
Híres személyek
[szerkesztés]- Itt született Bauer Andrásné Mohr Mária (1927–2020) hagyományőrző, magyarországi német író, költő.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Bár települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ horvát név
- ↑ http://www.ungarndeutsche.de/de/cms/uploads/Ortsnamen_ungarndeutsche.pdf Archiválva 2014. június 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés 2013 július 1)
- ↑ Bár települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bár települési választás eredményei. Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Bár települési választás eredményei. Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
- ↑ a b Bár települési időközi polgármester-választás eredményei. Országos Választási Iroda, 1999. július 4. (Hozzáférés: 2020. május 19.)
- ↑ Bár települési választás eredményei. Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
- ↑ a b Bár települési időközi választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2005. május 8. (Hozzáférés: 2020. május 29.)
- ↑ Bár települési választás eredményei. Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
- ↑ Bár települési választás eredményei. Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 14.)
- ↑ Bár települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
- ↑ Időközi önkormányzati választások 2005-ben. Nemzeti Választási Iroda, 2005 (Hozzáférés: 2020. május 29.)
- ↑ Bár Helységnévtár
- ↑ Bár Helységnévtár
- ↑ Mattyasovszky-Zsolnay-kúria (Műemlékem.hu)
- ↑ Sárga ház (Műemlékem.hu)
- ↑ Bár, Mattyasovszky-Zsolnay-kert (Fehér-kastély) és kertje (Historicgarden.net)
Források
[szerkesztés]- ↑ horvát név: Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2011. szeptember 7.)