Bakonya (Magyarország) – Wikipédia
Bakonya | |||
![]() | |||
faluközpont | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Pécsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Janz Anikó (független)[1] | ||
Irányítószám | 7675 | ||
Körzethívószám | 72 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 337 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 21,37 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 15,07 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bakonya weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bakonya témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bakonya község Baranya vármegyében, a Pécsi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Nyugati-Mecsekben fekszik, Pécstől mintegy 15 kilométerre. Közigazgatási területe kelet felől Kővágótöttössel, dél felől Bicsérddel, nyugat felől Bodával, északnyugat felől pedig Hetvehellyel szomszédos, és észak-északnyugat felől csúcspontosan határos Bükkösddel is.
Megközelítése
[szerkesztés]Közigazgatási területének déli peremén húzódik a 6-os főút, ezen érhető el a legkönnyebben Budapest-Szekszárd-Pécs és Szigetvár-Barcs felől is. Lakott területére a 6605-ös útból délnek kiágazó 66 134-es számú mellékút vezet. Kővágótöttös felől elérhető egy változó minőségű önkormányzati úton is.
Története
[szerkesztés]Bakonya Baranya vármegye legősibb falvainak egyike, az újkőkorszaki vonaldíszes kerámia kultúrájának népe élt itt, amiről kis kerámiatöredékek tanúskodnak. Később, a Krisztus előtti 3–4. században a feltárt leletek szerint kelták lakták.
Első fennmaradt írásos említése 1235-ből való. Elnevezése a szláv eredetű bukovina – bükkös, bükkerdő – szóból ered. II. Endre király korabeli levele arra utal, hogy akkor a pécsi székesegyházhoz tartozott.
Lakosai egészen a közeli uránbánya feltárásáig, azaz az 1950-es évek közepéig túlnyomórészt mezőgazdasággal foglalkozó emberek voltak, de a magyarországi uránércbányászat elkezdődésekor többségük bányász lett, vagy valamilyen az uránbányászathoz kapcsolódó, azt kiszolgáló szolgáltatóipari munkát végzett. A bánya 1989-es bezárása után a falu hanyatlásnak indult.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Vakaró András (független)[3]
- 1994–1998: Vakaró András (független)[4]
- 1998–2002: Varga István (független)[5]
- 2002–2006: Varga István Csaba (független)[6]
- 2006–2010: Varga István (független)[7]
- 2010–2014: Varga István Csaba (független)[8]
- 2014–2019: Varga István Csaba (független)[9]
- 2019–2024: Janz Anikó (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 330 | 328 | 322 | 336 | 338 | 342 | 337 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,9%-a magyarnak, 15,2% cigánynak, 0,9% horvátnak, 0,6% lengyelnek, 2,1% németnek mondta magát (3,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49,9%, református 1,2%, evangélikus 0,9%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 26% (20,6% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 70,2%-a vallotta magát magyarnak, 17,3% cigánynak, 1,8% németnek, 0,3% görögnek, 1,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (29,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 21,1% volt római katolikus, 0,6% református, 21,3% felekezeten kívüli (57% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Szent György nevére szentelt római katolikus temploma Árpád-kori, a 13. századból származó építmény; többszöri átépítés után nyerte el jelenlegi, barokk stílusú alakját.
- Plébániaháza a 18. század végén épült.
Ismert emberek
[szerkesztés]- Itt élt és alkotott Vörös Vince kisgazdapárti politikus, író, gazda. 1941-ben a Magyar Parasztszövetség alapító tagja, majd titkára, 1944-től a nemzetgyűlés tagja, a Magyar Közösség elleni kirakatper egyik vádlottja volt. 1989 júniusától az újjáalakult FKgP pártelnöke. 1990-ben képviselővé, május 2-án az Országgyűlés alelnökévé választották.
- Itt született 1950. június 21-én Csoma Dezső esperes-plébános.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 30.)
- ↑ Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 14.)
- ↑ Bakonya települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 6.)
- ↑ Bakonya Helységnévtár
- ↑ Bakonya Helységnévtár