Bakóca – Wikipédia
Bakóca | |||
![]() | |||
Bakóca látképe a szőlőhegyről | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Hegyháti | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Király Gábor (független)[1] | ||
Irányítószám | 7393 | ||
Körzethívószám | 72 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 263 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 25,16 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,65 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bakóca weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bakóca témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bakóca község Baranya vármegyében, a Hegyháti járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Komlótól mintegy 20 kilométerre nyugatra, Kisbeszterce mellett fekszik. Zsáktelepülés, közúton csak egy útvonalon érhető el. Megközelítése Pécs vagy Kaposvár felől Oroszlóig a 66-os főúton, amelyről előbb a 6601-es útra, majd arról 1 kilométer után a 66 102-es útra kell letérni. A község központja az oroszlói letéréstől mintegy 12 kilométerre található.
Nevének eredete
[szerkesztés]Neve a szláv bukovica (= bükkös) főnévből ered.
Története
[szerkesztés]Fennmaradt írás 1332-ben említi először, Bakolcha néven. Birtokosai a Zichyek, a Nádasdyak, a Meltzerek és a Mailáthok voltak. Római katolikus barokk templomát 1721-ben emelték. A 19. században kezdtek betelepülni német nyelvterületről érkezett lakosok, akik üveghutákat is építettek Bakócán.
1900-ban határában lignitmezőt találtak, mely máig kiaknázatlan.
A település a mindszentgodisai körjegyzőséghez tartozik, kisebbségi önkormányzata nincs, az itt élők gyermekei a mindszentgodisai óvodába, illetve iskolába járnak.
Bakócának barokk stílusú templomán kívül közösségi háza, könyvtárterme, teleháza, kultúrháza, és Sáfrány Géza ismert iparművész nevét viselő fazekasmúzeuma is van.
A munkaképes lakosság 30%-a munkanélküli, s ezen csak keveset segít, hogy az önkormányzat – a munkaügyi központ támogatásával – közel 20 főt tud foglalkoztatni. A munkavállalás egyik gátja a közlekedés, a Pécsre bejáróknak napi 4 órát kell eltölteniük utazással.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]Név | Párt | Terminus | Megjegyzés / Források |
---|---|---|---|
Ifj. Dénes Sándor | független | 1990–2014 | [3] |
Dénes Sándor | Az 1994. december 11-én megtartott választáson a 204 érvényesen leadott szavazatból, két jelölt közül 197 szavazatot szerzett meg, amivel 96,57%-os eredményt ért el.[4] | ||
1998-as választási eredmények: [5] | |||
2002-es választási eredmények: [6] | |||
2006-os választási eredmények: [7] | |||
A 2010. október 3-án megtartott választáson a 169 érvényesen leadott szavazatból, három jelölt közül 108 szavazatot szerzett meg, amivel 63,91%-os eredményt ért el.[8] | |||
Király Gábor | független | 2014–2024 | A 2014. október 12-én megtartott választáson egyedüli jelöltként indult, így a 79 érvényesen leadott szavazat 100%-át szerezte meg.[9] |
A 2019. október 13-án megtartott választáson egyedüli jelöltként indult, így a 105 érvényesen leadott szavazat 100%-át szerezte meg.[1] | |||
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 291 | 281 | 269 | 266 | 246 | 270 | 263 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,7%-a magyarnak, 11,1% cigánynak, 0,7% németnek mondta magát (2,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70,5%, református 4,1%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 12,9% (10% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 77,4%-a vallotta magát magyarnak, 4,4% cigánynak, 0,4% németnek, 2,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (20,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 29,6% volt római katolikus, 4,4% református, 0,4% egyéb keresztény, 0,7% egyéb katolikus, 6,3% felekezeten kívüli (58,5% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Római katolikus temploma az 1721-ben épült, majd több átépítés után 1848-ban nyerte el mai alakját (barokk).
- A barokk Majláth-kastélyt az 1800-as évek végén neoklasszicista stílusban felújították; régebben gyermekotthon volt, ma kihasználatlan.
- A már elhunyt Sáfrány Géza fazekas mester műemlék értékű fazekasmúzeuma.
Híres emberek
[szerkesztés]- Az itteni Majláth-birtok segédtisztje volt 1926 és 1929 között Fekete István (1900–1970) író, akinek innen származik a felesége is; házasságukat is itt kötötték. Ballagó idő című önéletrajzi regényében örökítette meg itteni életét.
- Itt született 1864-ben Majláth Gusztáv Károly püspök, címzetes érsek.
- A Szent Anna katolikus templom
- A Sáfrány Géza fazekasmúzeum
- A Majláth-kastély
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 11.)
- ↑ Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. január 11.)
- ↑ Bakóca települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 11.)
- ↑ Bakóca Helységnévtár
- ↑ Bakóca Helységnévtár