Kővágótöttös – Wikipédia
Kővágótöttös | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Baranya | ||
Járás | Pécsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Vizslár Irén (független)[1] | ||
Irányítószám | 7675 | ||
Körzethívószám | 72 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 330 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 22,96 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 13,94 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kővágótöttös weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kővágótöttös témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kővágótöttös község Baranya vármegyében, a Pécsi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Pécstől északnyugatra, Bakonya és Kővágószőlős között fekszik; közigazgatási területén áthalad a 6605-ös út is, de központja csak Kővágószőlős felől, az előbbi útból ott nyugat felé kiágazó 66 135-ös számú mellékúton érhető el.
Története
[szerkesztés]A honfoglalás korából származó, ősmagyar település. Nevét 1332-ben a pápai tizedjegyzékben említették először Thutheus néven. 1332-ben Thetheus, 1397-ben Teuteusnak írták.
Egy 1332-ben készült összeírás szerint a legkisebb méretű települések csoportjába sorolható.
Kővágótöttös birtokosa mindvégig a pécsi káptalan volt.
A falu a török hódoltság alatt ugyan mindvégig lakott maradt, népessége azonban megfogyatkozott.
A 18. században a Rákóczi-szabadságharc itteni hadmozdulatai, majd a „rácdúlás” a falu lakosságának is sok kárt okozott.
A településnév helyesírása 2004. január 1-jéig Kővágótőttős volt.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Csörgei Géza (független)[3]
- 1994–1998: Csörgei Géza (független)[4]
- 1998–2002: Lévai Sándor (független)[5]
- 2002–2006: Lévai Sándor (független)[6]
- 2006–2010: Lévai Sándor János (független)[7]
- 2010–2014: Lévai Sándor János (független)[8]
- 2014–2019: Vizslár Irén (független)[9]
- 2019–2024: Vizslár Irén (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 329 | 320 | 316 | 303 | 310 | 322 | 330 |
2013 | 2014 | 2015 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,2%-a magyarnak, 22% cigánynak, 1,2% horvátnak, 4,5% németnek, 0,3% románnak, 0,3% szlovénnek mondta magát (6,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49,9%, református 3,3%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,9%, felekezeten kívüli 19,9% (24,6% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 89,8%-a vallotta magát magyarnak, 5% cigánynak, 2,8% németnek, 1,2% horvátnak, 0,3% szlovénnek, 1,9% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 46,6% volt római katolikus, 1,6% református, 0,6% evangélikus, 0,9% egyéb katolikus, 17,4% felekezeten kívüli (32,9% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/K%C5%91v%C3%A1g%C3%B3t%C3%B6tt%C3%B6s%2C_Kossuth_utca%2C_templom.jpg/250px-K%C5%91v%C3%A1g%C3%B3t%C3%B6tt%C3%B6s%2C_Kossuth_utca%2C_templom.jpg)
A Szent Miklós-templom, a falu temploma a 13. században épült. E korszakból maradt fenn a félköríves szentély, a déli bejárat és három ablak. A hódoltság idején majdnem megsemmisült, mert a török támadások mellett a rácok is megtámadták a települést 1704-ben.
A templomot 1726-ban tatarozták, 1780-ban pedig barokk tornyot építettek hozzá. 1893-ban újra kifestették és a tornyot is felújították. Hajója síkmennyezettel fedett, a bejárati részen csehsüvegboltozatos kórus van. Szenteltvíztartója a román korból származik. Az 1871-ben átadott Angster-orgonáját 2011-ben restaurálták.[12]
A templom egy domboldalon áll, szépen gondozott park veszi körül egy első világháborús hősi emlékművel.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Kővágótöttös települési választás eredményei (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Kővágótőttős települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kővágótőttős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 6.)
- ↑ Kővágótőttős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2021. február 6.)
- ↑ Kővágótőttős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
- ↑ Kővágótöttös települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
- ↑ Kővágótöttös települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 14.)
- ↑ Kővágótöttös települési választás eredményei (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 20.)
- ↑ Kővágótöttös Helységnévtár
- ↑ Kővágótöttös Helységnévtár
- ↑ Kővágótöttösi Angster orgona. [2016. május 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 23.)